Universets Undere
1. Bind
Forfatter: J.O BØVING-PETERSEN
År: 1914
Forlag: GYLDENDALSKE BOGHANDEL NORDISK FORLAG
Sted: KØBENHAVN OG KRISTIANIA
Sider: 522
UDK: 5 (02)
Populær Fremstilling efter det engelske Ori-
ginalværk ved J. O. BØVING-PETERSEN. Med
mange Illustrationer og farvetrykte Tavler
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
228
UNIVERSETS UNDERE
fremdrager et enkelt, karakteristisk Eksempel: den paa Syd- og Mellemamerikas
Savanner voksende »Bøffelhorns-Akacie« (Acacia cornigera).
Som hos de fleste Akacier er ogsaa denne Arts Blade finnede, d. v. s. sammen-
sat af en Mængde fine Smaablade, der sidder parvis langs Ribberne, og dens Grene
og Kviste er ved Torne og Pigge værnede mod Dyr. Hos Bøffelhorns-Akacien har
disse Pigge Form som lange, krumme Horn, der sidder parvis overfor hinanden
og derved faar den Lighed med smaa Bøffelhorn, der har givet Planten Navn. Men
som den meste øvrige Vegetation i Syd- og Mellemamerika har Akacien en Fjende
at forsvare sig imod, der er langt farligere end de planteædende Pattedyr — en
Fjende, mod hvem selv de skarpeste Pigge
ikke kan nyde noget Værn, nemlig Sauba-
eller Bladskærermyren, hvis tusindtallige Ska-
\ / rer i Løbet af faa Timer fuldstændig afblader
\ .. det Træ eller den Busk’ de har udset sig til
Plynding for derefter at slæbe Bladene hjem
V LggM y de Mistbænke, hvori disse Myrer driver
WIF Jr deres Svampekulturer. (Sml. S. 58).
mHÉ J Ude paa de samme Savannesletter, hvor
denne Akacie gror, lever der en lille Myre,
. W. kaldet Pseudomyrma, der foruden Myrernes
sædvanlige Vaabenpar, Kindbakkerne, lige-
SOm Hvepse °£ Bier har en Brod, hvis Virk-
f \ ninger paa det Menneske, der bliver stukket
< i i x. deraf, kan føles i mindst fireogtyve Ti-
< / ■■ | mer. I Tørtiden synes denne Myre at leve
< 1MF A nede i Jorden, men naar Regntiden indtræder,
< ▼ \ °g Akacien skyder nye Skud og Blade, finder
< \ man den lille Myre oppe paa Planten, saa
talrigt, at man ikke kan røre ved en Akacie,
uden at en hel Sværm af de smaa Dyr farer
ud paa Haanden og samtidig baade bider og
»bøffelhorn-akaciens myreven (PSEUDO- stikker i Huden. Paa hver af de nye Blad-
myrma bicolor). stilke er der (som Figuren Side 230 viser) smaa
Kirtelhulheder, hvori der udsondres en sød
Vædske, der ligner den Honningsaft, hvormed mange Planter lokker Bierne til
deres Blomster. Her gælder det ogsaa om at lokke; — kun er det i Stedet for Bier
Myrer, hvis Besøg Planten ønsker sig. Myrerne er jo Lækkermunde, der elsker
søde Sager, og i stort Antal løber de da ogsaa op ad Akaciens Stammer og Grene
°g søger ud paa Bladene for at finde de smaa Honninggemmer. Men nu kommer
maaske den store Sauba-Myre for at afmeje og hjembære Akaciens Blade. Da
alarmeres de smaa Stikmyrer, og øjeblikkelig angriber de Sauba’erne og driver
dem paa Flugt; thi der er ingen Fjende, Sauba’en frygter saa meget som disse
Stikmyrer, skønt de er den langt underlegne i Størrelse.
Saaledes faar Akacien Erstatning for sin Udgift til Honning. Men hvis den ikke
skænkede sine Myrevenner andet end Kosten, vilde det bero paa Tilfældet, om
Forsvarsmyrerne var tilstede, netop naar Sauba’erne kom. Hvor meget bedre vilde
det ikke være, hvis Akacien kunde give sine Venner fast Ophold paa sine Grene,
saa de dannede en staaende Forsvarshær, der bevogtede dens Blade. Det er ogsaa