Verdens Udviklingen
Forfatter: Vilhelm Rasmussen
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG
Sted: KØBENHAVN
Sider: 553
UDK: 5
KØBENHAVN
DET NORDISKE FORLAG
ERNST BOJESEN
1903-4
H. H. THIELES BOGTRYKKERI
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
SNYLTEDYR
Plante ender med at være meget simplere i Bygningen
end de nærmeste Slægtninge.
Eksempler paa Planter og Dyr, om hvilke dette gælder,
finder man især blandt dem,
der lever som Snyltere. Deres
Ernæringskaar er nemlig saa
simple i Sammenligning med
andre Organismers, at næsten
alle deres Organer bliver meget
_ simple i Bygningen. Og dette
træder særlig tydeligt frem, der-
som man sammenligner Snylterne med de Slægtninge,
der maa arbejde møjsommeligere For Føden.
Blandt Insekterne er der et Antal Former, der snylter
som voksne Dyr; og disse Snyltere er simplere bygget
end deres ikke-snyltende Slægtninge.
I Fluernes Gruppe er der en meget vel kendt Snylter,
nemlig Loppen. Og paa Grund af den forholdsvis lettere
Adgang, den har til Føde, i Sammenligning med andre
Fluer, er den uden Vinger og har
kun smaa Punktøjne. De andre
Fluer har store, tavlede Øjne.
En anden Gruppe Insekter, Tæ-
gerne, har ogsaa deres snyltende
Former bl.a. Lusene; og Snylterne
adskiller sig bl. a. fra en almindelig
Tæge ved at mangle Vinger og ved
at have smaa Punktøjne.
Blandt Miderne er der ligeledes
snyltende Former endda af forskel-
lige Grader. De røde Jord mider og
Vandmider snylter ikke men skaffer
sig Føde ved at efterstræbe Dyr. Men
Fnatmider og Skabmider tager fast
Ophold i en eller anden Vært og lever
paa dennes Bekostning i den dybére Del af Overhuden.
De fritlevende Former har, som Fig. 424 og 425 viser, et
mere udviklet Legeme end de snyltende; særlig har de kraf-
Fig. 423. En Lus.
26:
403