Verdens Udviklingen
Forfatter: Vilhelm Rasmussen
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG
Sted: KØBENHAVN
Sider: 553
UDK: 5
KØBENHAVN
DET NORDISKE FORLAG
ERNST BOJESEN
1903-4
H. H. THIELES BOGTRYKKERI
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
RR'
RAFFLESIA
paa de indiske Øer. Fig. 448 viser en Art fra Java. Den
snylter paa Rødder, som ligger i Jordens Overflade. Inde
i Værtrødderne barden sine
Sugeorganer; udenpaa ser
man derimod kun et rundt
Legeme omtrentlig som de
Svampe der kaldes Støv-
bold. Men naar Blomstrin-
gen begynder, sprænges
det runde Legeme foroven;
og efterhaanden udfolder
der sig een mægtig Blomst.
Hos den afbildede Art bli-
ver den 72 m. i Tværmaal;
men en anden Art, der fin-
des paa Sumatra, har en
Blomst paa 1 m. i Gennem-
snit , den mægtigste af alle
kendte Blomster.
Blandt de blomsterløse
Planter er der en stor Mæng-
de Snyltere; men da de be-
slægtede Planter, som ikke
snylter, Og’saa er simpelt Fig-446- Balanopharace i forskellige Alders-
J ’ o I trin. (Aerner).
byggede, er der ikke saa
iøjnefaldende Forskel imellem Snylter og Ikke-Snylter.
Dog mangler alle Snylterne Bladgrøntlegemer.
Det, der fremfor alt særkender Planterigets Snyltere,
fremfor Ikke-Snyltere, er da Mangelen af Bladgrøntlege-
mer, som heller ikke er nødvendige for dem, da de tager
Næring til sig paa en helt anden Vis end de Planter, der
ikke snylter. Men hos de højere Snylteplanter, de blom-
sterbærende, er der desuden det fælles Træk, at Bladene
er meget smaa; de skal jo nemlig ikke arbejde som andre
Blomsterplanters grønne Blade. Ogsaa Stænglerne er
simplere. Rødderne er derimod ofte paa deres Vis meget
højt uddannede, nemlig til Sugeapparater i Værternes
Legeme. I Sammenligning med de ikke-snyltende Slægt-
415