Verdens Udviklingen
Forfatter: Vilhelm Rasmussen
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG
Sted: KØBENHAVN
Sider: 553
UDK: 5
KØBENHAVN
DET NORDISKE FORLAG
ERNST BOJESEN
1903-4
H. H. THIELES BOGTRYKKERI
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
DET NATURHISTORISKE SYSTEM.
Naar der ved Karakterforandringer dannes en ny Form
af Planter eller Dyr, er denne i bogstavelig Forstand
i Slægt med sin Stamform. Men i Videnskaben om de
levende Væsener tales der saa ofte om en ganske anden
Art Slægtskab. Naar for Eksempel vore tre brune Frøer,
den spidssnudede, den butsnudede og den langbenede,
kaldes beslægtede Dyr, menes der ikke dermed, at den
ene er den andens Stamform. At de kaldes beslægtede,
siger blot, at de ligner hinanden i Legemsbygning. Paa
samme Maade er indenfor Planteriget den hvide og den
gule Okseøje i Slægt med hinanden.
Men det er klart nok, at det helt og holdent beror paa
et vilkaarligt Valg, om to Organismer kaldes beslægtede
eller ikke, hvis man blot tænker paa Ligheden imellem
dem. Det afhænger jo nemlig af, hvor meget Lighed man
kræver, for at tale om Slægtskab. En brun Frø er for
Eksempel ogsaa i Slægt med en Skrubtudse; og baade
Frøer og Skrubtudser er i Slægt med Salamandre. Disse
tre Slags Dyr er nemlig alle Padder. Men Frøer, Skrub-
tudser og Salamandre er atter til Eksempel i Slægt med
Bjørne. De er nemlig alle Hvirveldyr. Og i sidste For-
stand er alle levende Væsener i Slægt med hinanden.
Saa længe man ikke véd nærmere Besked om, i hvil-
ken Betydning man bruger Ordet Slægtskab, siger dette
Udtryk følgelig meget lidt. Omvendt er det af den største
Betydning, naar man vil tale om Planters og Dyrs Op-
rindelse, at man har nøje Kundskab om, i hvor høj Grad
dé er beslægtede. Af denne og andre Grunde ordner Na-
turvidenskabsmændene dem i et let overskueligt System.
508