Almenfattelig Veiledning Til Veiarbeiders Udførelse Med Specielt Hensyn Til Veibetjente Og Kommuner 1849
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
173
Af Tverprofilet sees, at under hver Bjelke findes cn Pæl,
hvilket her vel ikke er nogen absolut Nødvendighed, men dog hen-
sigtsmcessig med Hensyn til Broens Varighed (§ 153). Bliver
en Aagbro derimod forsynet med Sadeltsmmer og Stræbere
(88 161 og 162), da maa enhver Bjelke nodvendigviis træffe
en Pæl.
Paa Strcekbjelkerne ligger Dækket k, og antaget, at Broen
var bestemt at skulle belægges med Gruus eller Steen, kunde
Dækket forfærdiges af Tommer af 6a8Toms Høide. Afstanden
fra Aag til Aag er 16 Fod, og paa hvert Aag naaer Dækket
3 Fod ud over den ydcrste Strækbjelke, for derpaa at anbringe
en Stræber til Rækværkets Befæstigelse. Men derved maatte
Nækværksstolperne faae en Afstand af 16 Fod, hvilket langtfra
vilde give Rækværket tilstrækkelig Fasthed. Derfor bliver midt
imellem to Aag i Dækket indlagt nok et Stykke fremragende
Tommer, for at Nækværksstolperne ogsaa her kunne blive under-
støttede af Stræbere, og saaledes kommer paa hver 8 Fods Længde
en Nækværksstolpe.
Paa Broens Sider lægges nu Fodstykkerne II, som v.r
Hjælp af Jernbolte forbindes med de yderste Bjelker, og hvori
Nækværksstolperne mm tappes. Samtlige Stolper paa hver
Side forbindes ved Hammeren, samt med Lssholter o, saaledes
som forhen er beskreven. Endeligen anbringes Stræberne px> ved
Stolperne; de indtappes i saavel Dæktsmmeret som i Stolperne,
og kunne desforuden boltes, som det sees ved o og g.
g 157.
For at forhsie Broens Styrke og for at forskaffe svagere
Tommer til Pæle og Bjelker Anvendelse, kunne imellem Aagene
anbringes Bærere. En i Nærheden af Kjobenhavn for nogle