Vejledning i Varekundskab
med tilhørende Mekanisk og Chemisk Teknologi
Forfatter: E. Simonsen
År: 1905
Forlag: I kommision hos T. O. Brøgger
Sted: Kristiania
Sider: 524
UDK: 620.1
Emne: kemisk
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
MANUFAKTURVARER.
227
deligste sort. De tykkeste kaldes poult de soie. Gros grain er en
sort poult de soie, hvis islæt er af tvundet (flerdobbelt) bomuldstraad.
Popelin har rending af silke og islæt af floretsilke, kamgarn eller,
mohair.
Kame lot er en let sort gros de Naples, hvor rendingen er af
to forskjellige farver, medens islættet er af en tredie farve, saa tøiet
faar et flammet udseende.
Foulard til halstørklæder, lommetørklæder o. s. v. har rending af
raasilke og islæt af floretsilke. Tøiet bliver kogt, farvet og trykket.
Klædesgaze er gjenemsigtig og af raasilke. Stramin bestaar af
bomuldsgarn, der er skrueformig omspundet med silke. Krep (krepflor)
er af ukogt silke og løs. Ved en egen operation (krepning) forsky ves
islættraadene slangeagtig.
b) aabne gazeagtige tøier har korsrending. Hertil hører gaze å
tour, anglais, barege, speilflor o. s. v.
B. Flerskaftede silketøier.
Serge, Levantine, croisé (8-skaftet), ture, satin de Chine,
drap de soie (sterkt, læderagtig) bornbasin (til hatter) 'o. s. v. Af
atlas (8-skaftet al bédste organsin) skjelner man mellem svær og let.
Bas tard atlas er 5-skaltet satin; de tarveligste sorter har bomulds-
islæt.
C. Mønstrede eller (abonnerede stoffer.
Hertilhører: blandede silkestoffer, der paa grund af sine langs-
og tvergaaende striber eller ribber maa siges at indeholde forskjellige
af de før nævnte silkestoffer paa samme tid. (Atlas med croisé- eller
taftribber, gaze med atlasribber o. s. v.). Endvidere tøier med ejen-
dommelige traadslyngninger, som f. eks. droguet, chagrin, satinet,
rips o. s. v., smaamønstret som Parisienne, fa^onneret Levan-
tine etc. og dam ask vævede tøier med stort mønster.
D. Fløielsagtige stoffer.
Hertil regner man: uopskaaret fløiel, egentlig fløiel og plysch;
den sidste er mere langluvet end almindelig fløiel.
Fe lp el eller hatteplysch anvendes til floshatter.
En betydelig artikel i vore dage er desuden silkebaand, hvis
benævnelse i almindelighed falder sammen med de før nævnte.
Silkestoffer tilsættes ofte ca. 100% og mere med fremmede stoffer,
forat de kan blive ty n gere. Enkelte sorter silkegarn tilsættes sin fler-
dobbelte vegt med saadanne vegtforøgende stoffer. Hertil benyttes
gjerne forskjellige metalsalte, garvestoffer oljer o. s. v. Saadan behandling