Vor Klodes Dyr 1
Forfatter: W. DREYER, J.O. BØVING-PETERSEN
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG ERNST BOJESEN
Sted: KØBENHAVN
Sider: 720
UDK: 5919
FØRSTE BIND
INDLEDNING
DE ARKTISKE DYR
DE PALÆARKTISKE DYR
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
MAAGERNE.
179
Men endnu har ingen paavist dens Rede og Æg; selv om enkelte muligvis yngler
paa Frants Josephs Land eller i det nordligste Grønland, er der ingen Tvivl om, at Hoved-
mængden søger til endnu ukendte Landmasser i Polens umiddelbare Nærhed for at bygge
Rede. Hvilket Spillerum aabner dette ikke for Fantasien! Hvilke Strande giver den og
andre Polarfugle, hvis Redepladser endnu ikke er fundne, Plads for Æg og Yngel? Hvad
er det for aabne Vande, der byder den Føde hele den lange, mørke og barske Vinter igen-
nem? Thi aabne Steder i Havet maa der være selv i den koldeste Tid oppe under Nord-
polen, i hvilke den kan hente de Dyr (Smaafisk, Krebsdyr o. L), den lever af. Hvad vilde
en Ornitolog ikke give for en Sommerdag at kunne vandre om paa de Klipper eller Flad-
strande, hvor Rosenmaagens, den islandske Ryles (Tringa Canuti) og andre Polarfugles
sjældent eller aldrig fundne Reder ligger henstrøede maaske i Tusindtal!
En anden Maageart, den klø ft hale de Maage (Larus Sabini) er næsten lige saa nær
knyttet til Nordpolen, men er dog funden ynglen de et Par Steder, paa Taimyr-Halvøen
i det nordlige Sibirien og paa nogle smaa Klippeøer uden for Nordgrønlands Vestkyst;
unge Fugle af denne Art
skydes af og til endog ved
vore Kyster. De gamle der-
imod ses sjældent saa langt
Syd paa som ved de danske
Kolonier i Nordgrønland.
De er let kendelige ved deres
lange, kløftede Haler.
Is mangen, 11. Hvid-
maagen (L. eburneus), er og-
saa udtalt højnordisk, den
yngler af og til i nogle af de
Fig. 97. Svartbagmaager.
nordligste, kendte Polarlan-
de, men dens Rede er dog
kun sjældent funden og dens Æg store Kostbarheder. Jackson bragte et Antal af dem
med hjem fra Frants Josephs Land, men Hovedbestanden af Arten ruger dog formodentlig
paa de endnu ukendte Øer, i Selskab med Rosenmaage og Islandsryle. Den er paa Stør-
relse med vor almindelige Hættemaage (n. ogsaa Lattermaage), er en glimrende Flyver
og en af de skønneste Fugle, som eksisterer. Som ung har den et sort Parti i Spidsen af
Hale og Vinger, men fuldt udvokset er den uplettet snehvid.
Disse nydelige, af alle Polarfarere saa beundrede Dyr siges væsentlig at ernære sig paa
mindre æstetisk Vis af Sælers og Hvalrossers Ekskrementer. De sidder taalmodigt paa
Isen omkring de Huller, deres Leverandører plejer at dukke op af, og afventer, at disse
skal vise sig og dække Bord for dem. Af og til træffes om Vinteren Ismaager ogsaa paa
vore Breddegrader, de er saaledes skudte nogle Gange i danske Farvande, men her er de
kun tilfældige Gæster. Som alle Fugle, der næsten udelukkende holder til i menneske-
fattige Egne, er de meget troskyldige og lidet sky, hvilket har givet dem Ord for at være
dumme. Holbøll, hvem vi skylder Tak for mange gode Oplysninger om Grønlands
Fugleverden, fortæller, at Grønlænderne lokker dem til sig med et Stykke Spæk bundet
til en Snor, saa de kan fange dem med Hænderne; ja en Fanger bragte ham engang en,
21