Vor Klodes Dyr 1
Forfatter: W. DREYER, J.O. BØVING-PETERSEN
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG ERNST BOJESEN
Sted: KØBENHAVN
Sider: 720
UDK: 5919
FØRSTE BIND
INDLEDNING
DE ARKTISKE DYR
DE PALÆARKTISKE DYR
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
VILDSVINET.
23I
Ctm. Dets Højde kan være op mod I M. over Skuldrene, og Vægten stiger til 200 Kilo.
Fra Tamsvinet skiller det sig ved sin betydeligere Størrelse, sin Magerhed og Slankhed,
sine højere Ben og sit større Hoved, ved sit vildere Udseende, og endelig ved Farven.
Huden er sort, og de grove Haar, der beklæder den, har samme Farve, dog er Spidserne
gulagtige, hvad der giver Dyret et noget lysere Udseende; en strittende Manke at bøistei
følger Ryggens Midtlinie. Ungerne er ved Fødselen tydeligt stribede paa langs med gult
paa rødbrun Grund, men denne Tegning forsvinder allerede, naar de bliver faa Maancdcr
gamle.
Mærkelige er to Træk i denne som i andre Svinearters Bygning, Trynen nemlig og
Hjørnetænderne. Den første dannes af en lodret stillet, tyk og solid, nmd Bruskskive,
hvormed Snudepartiet ender, og som gennembores af Næseborene. Støttet af NcEsebiti-
sken og bevæget ved stærke Muskler er den et udmærket Rodeapparat, fortrinlig egnet
til at arbejde med i ikke altfor haard og stenet Jord. Hjørnetænderne ei navnlig udviklede
hos Hannerne, Ornerne, hvem de tjener som virkningsfulde Vaaben. De to i Underkæben
vokser op i en Krumning med Konveksiteten fortil, saaledes at de hvasse Spidsci peget
opad, i en ældre Alder bagtil og nedad. Overkæbens gror først et Stykke nedad men bøjei
derpaa udad og opad, sluttende sig tæt til de understes Bagside, tjenende dem til Støtte
og forøgende deres Styrke, skønt de aldrig naar dem i Længde. Maalte langs Ki limningen
er Underkæbens Hjørnetænder hos en gammel Orne mange Centimeter lange, og ve den
Modstander, hvem de rammer førte med den svære Halses hele Muskelkraft.
En Vildorne bider ikke, men hugger opad, fremad og udad med Hovedet, saaledes at
den derved borer sine Stødtænder ind i Fjenden og sprætter ham op i større ellei mindie
Udstrækning, rivende Hud og Muskler, Bugdække og Indvolde fra hinanden alt eftei,
hvor den har Held til at ramme. Soen derimod bider og det alvorligt nok, ligesom hun
ogsaa, naar hun har faaet Held til at rende en Modstander over Ende, søgei at tiampe
ham fordærvet med sine haarde Klove.
Vildsvinet er eller var tidligere udbredt over hele Europa, det nordligste undtaget.
Ogsaa i Danmark og Sydsverrig har det levet i stort Tal; endnu i Slutningen af foiiigc
Aarhundrede var der Vildsvinebestand i flere jydske Skove, saaledes omkiing Silkeborg,
ved Mattrup og i Mejlgaards Skove, hvor det sidste, vilde, indfødte Svin blev skudt
mellem Aarene 1801 og 1803. Det er et meget skadeligt Dyr, der ikke kan taales, hvor
Agerbrug drives i større Udstrækning. Det er altædende, men holder sig dog nærmest
til Planteføde, dels nedfaldne Træfrugter (Agern [n. Egenødder], Bog, Kastanier o. s. v.),
dels Rødder, Knolde, Løg (af Lillier o. L), Svampe (Trøfler, n. Sop) m. m. Kartofler og
Roer, i Syden Sukkerrør, Batater, Meloner, o. s. v. er det begærligt efter, og en Flok kan
i en eneste Nat grundigt ødelægge en Mark eller Have. Desuden lodei det Larver og
Orme op afjorden og fortærer dem, æder hvad det finder af Aadsler, ja dræber, naar det
ser sit Snit, levende Dyr: anskudt eller sygt Vildt, Hjoitekalve o. 1.
I Skovene gør Vildsvinet ikke just stor Skade, i alt Fald ikke, hvor de ikke drives forst-
mæssigt, snarere kan det her gavne ved at løsne Jorden, 10de Træfrø ned i den, foitæie
Larver o. s. v. Men paa Marker og i Haver er det utaaleligt, hvorfor det overalt hades og
forfølges. Det er nutildags udryddet foruden hos os ogsaa i største Delen af Tyskland,
Frankrig og Belgien, hvor det nu kun lever vildt i enkelte store Skovkomplekser, medens
det ofte holdes i Dyrehaver for Jagtens Skyld. I Syden derimod, i Spanien, Italien og paa