Vor Klodes Dyr 1
Forfatter: W. DREYER, J.O. BØVING-PETERSEN
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG ERNST BOJESEN
Sted: KØBENHAVN
Sider: 720
UDK: 5919
FØRSTE BIND
INDLEDNING
DE ARKTISKE DYR
DE PALÆARKTISKE DYR
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
SKOVSNÆPPEN.
391
Vandet, at vi paa dette Sted vil forbigaa dem alle paa een, Skovsnæppen, n. Rugden
(Scolopax rusticola), nær. Den hører nemlig i egentligste Forstand Skoven til, i hvilken
den er født og opvokset; den yngler og søger Føde i den, og sjældent forlader den den
uden paa Trækket. Paa Træerne har den dog ikke noget at gøre, Skovbunden er dens
Hjem og dens Jagtdistrikt. Den yngler i de nordligere Dele af det palæarktiske Skov-
om raade fra Skotland og Norges Vestkyst til Stillehavet og besøger paa sine Vinterrejser
Sydeuropa, Nordafrika og Indien. I Norges og Sverrigs Skove, saavel paa Sletterne og i
Dalene som navnlig paa Fjældene er den en almindeligt forekommende Ynglefugl, me-
dens den hos os kun bygger Rede enkeltvis. Men paa Trækket Foraar og Efteraar besøger
den de danske Skove i større Tal.
Som andre paa Jorden redebyggende og fødesøgende Fugle er Skovsnæppen iklædt
Farver, der ved en passende Blanding af sort, gult, brunt, hvidt og rustrødt virker beskyt-
tende, idet de paa det nøjeste falder sammen med Omgivelserne. Det lange, lige, inden
for den haarde Spids med en blød, følsom Hud beklædte Næb, de høje, nøgne Løb og
lange Tæer viser, at den hører til Vaderne. Halen er ganske kort, Fjerdragten meget blød.
Dette sidste gør, at dens Flugt, der er rask og udholdende, bliver lydløs, næsten ugleagtig.
I Marts—April indfinder Skovsnæppen sig paa Ynglepladsen, hvor Hannen straks be-
gynder at gøre Kur til Hunnerne —thi den synes ikke at indskrænke sig til een — ved ejen-
dommelige Flyvekunster. I tumlende, lydløs Flugt omflagrer den Morgen og Aften Træ-
toppene og giver en dels knurrende, dels hvislende Lyd fra sig, medens Hunnen sidder
beundrende paa Jorden. Derpaa sætter den sig i hendes Nærhed og nærmer sig til hende
med den stumpede Hale vifteformet udbredt og med hængende Vinger. Er der flere Han-
ner om samme Hun, kæmper de ofte heftigt med hinanden. Efter Parringen bekymrer
Hannen sig ikke videre om sin Mage men vedbliver hele Foraaret og Forsommeren igen-
nem at strejfe om paa Eventyr.
Hunnen opsøger sig et godt skjult Sted under en tæt Busk eller en lavt hængende,
naalerig Grangren, hvor hun i en lidet dyb Hulning samler noget Mos eller Løv til Under-
lag for sine 4, bleggule, mørkere plettede Æg. Trofast ruger hun disse og passer Ungerne;
hun forsvarer dem efter fattig Evne eller søger at bortlede Fjenderne fra dem ved at spille
syg og saaret. Ja, hun er endog bleven set at flytte de spæde Unger bort fra et truet Sted,
idet hun fløj med dem i Kløerne eller bar dem mellem Halen og de bagud strakte Ben.
Efter Brehm indfinder Hannen sig hos Hunnen, naar Ungerne er udrugede, for sammen
med hende at deltage i deres Pasning og Oplæring.
Skovsnæppens Føde bestaar i Insekter, Orme, Snegle og alskens Kryb, som den enten
sanker op paa Jordoverfladen mellem det visne Løv og Skovbundens Mos, eller henter
frem af fugtig og blød Jord, i hvilken den borer efter dem med sit lange Næb, hvis bløde
Huds fine Føleevne derved er den til stor Nytte. De af den borede Huller ses ofte i Sko-
vene og røber dens Tilstedeværelse. Ogsaa i Kokasser borer den efter Larver o. 1. I Ok-
tober vender Skovsnæppen tilbage til Syden, men lige saa lidt som paa Henrejsen tilbage-
lægger den Vejen i et Træk; den flyver, i alt Fald naar Vejrforholdene ikke er særlig
gunstige, snarere kun forholdsvis kort ad Gangen og hviler undervejs snart i en, snart i
en anden Skov. Hos os er den dog hyppigere paa Foraars- end paa Efteraarstrækket.
Aldrig saa snart melder i Marts de første mildere Dage sig, før man kan vente at træfle
de tidligst ankomme Snæpper i vore Skove, navnlig i dem, der ligger ud mod Kysterne.