Vor Klodes Dyr 1
Forfatter: W. DREYER, J.O. BØVING-PETERSEN
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG ERNST BOJESEN
Sted: KØBENHAVN
Sider: 720
UDK: 5919
FØRSTE BIND
INDLEDNING
DE ARKTISKE DYR
DE PALÆARKTISKE DYR
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
DYRENES UDVIKLINGSHISTORIE.
67
Derpaa hvælver Blærens ene Side sig indefter, som hvis man pressede en Bolds ene Kug-
leside tæt ind mod den anden, og den saakaldte Gaslrula fremkommer (H-K) — en Larve-
form, der ligeledes er fælles for alle større Afdelinger af de flercellede Dyr, om den end hos
mange er mere kompliceret, end Fig. 43 viser. Gastrulaen maa sikkert antages for en op-
rindelig Urtype, Stamformen for alle flercellede Dyr, og en interessant Bekræftelse herpaa
er det, at nogle af de laveststaaende blandt disse, nemlig visse Havsvampe, hele deres
Liv igennem, indtil deres fuldvoksne, kønsmodne Tilstand, bevarer denne Form. Ja egent-
lig er ogsaa Polypdyrene (Korallerne og Goplerne) at betragte som Dyr, hvis Udvikling
standser paa Gastrulastadiet, men hvis forskellige Tilpasninger blot har medført Modifi-
kationer af den oprindelige Form og større Uensartethed mellem de enkelte Celler. Disse
har med andre Ord sondret sig i forskellige Væv, hvert særlig tilpasset til en bestemt
Livsvirksomhed. Men i Hovedtrækkene er et Koraldyr en Gaslrula, d. v. s. en Sæk med
to Lag, hvoraf det ydre danner Sanse- og Bevægelsesorganerne, medens Ernærings- og
Forplantningsorganerne udvikles af det indre.
Indtil dette Punkt er Udviklingen fælles for alle højere flercellede Dyr; men i de over
Polypdyrene staaende Dyrerækkers videre Fosterudvikling bliver Vævenes Differen-
tiation mere og mere gennemgribende. Mellem det ydre og indre Cellelag opstaar et
tredie, og Fosteret faar Form omtrent som et Rør, hvis Vægge bestaar af tre Lag. Af det
ydre dannes den udvendige Hud med dens forskellige Vedhæng samt Nervesystemet og
Sanseorganerne; af det midterste Musklerne, Skelettet (hos Hvirveldyrene), hele Aaresy-
stemet, og af det inderste Tarmkanalen med alle dens Vedhæng, Lunger, Lever, Mave- og
Tarmkirtler o. s. v. og desuden Forplantningsorganerne. — Samtidig med denne tiltagende
Differentiation af Vævene slaar den hidtil fælles Fosterudvikling nu ind paa forskellige
Veje hos de forskellige større Dyreafdelinger: Orme, Pighuder, Bløddyr, Leddyr
og Hvirveldyr, — ganske som Stamtræets fælles Stamme skyder ud i de forskellige
Grene, der tilsammen udgør Kronen.
Det vilde blive alt for vidtløftigt her at følge disse enkelte Veje; vi skal indskrænke
os til at omtale nogle af de betydningsfuldeste Faser i en enkelt Dyregruppes, Hvirvel-
dyrenes, senere Fosterudvikling.
Som Forsteningsfundene har vist os, nedstammer de, jordhistorisk yngre, lunge-
aandende Hvirveldyr fra gælleaandende Fiskeformer. Ifølge den biogenetiske Grundlov
maa vi altsaa vente, at de lungeaandende Hvirveldyrs Fostre — Menneskets iberegnet —
paa visse Udviklingstrin viser større eller mindre Lighed med Fiskefostre. Og saaledes
forholder det sig i Virkeligheden ogsaa, ikke blot i de ydre men ogsaa i mange indre
væsentlige Træk. Skønt Gællebuer og Gællespalter her er ganske overflødige, findes saa-
danne paa et vist Stadium i Form af en Række Gennembrydninger udefra ind til Svælget.
Senere forsvinder disse sporløst (med Undtagelse af den forreste, der hos os omdannes
til Ørets Trommehule og eustachiske Rør herfra ned til Munden). Men ikke nok hermed;
ogsaa hele Blodkarsystemet er paa dette Stadium fuldstændig fiskelignende. Hjertet, der
anlægges som et simpelt Rør, faar to Rum som hos Fiskene og ligger ligesom hos disse
umiddelbart bag ved Svælget; — i vor Fostertilstand sidder Hjertet os altsaa - i bogstave-
lig Forstand — helt oppe i Halsen! Den fra Hjertet udgaaende Pulsaarestamme deler sig i
lige saa mange Sidegrene, som der er Gællebuer, og langs hver af disse gaar en Gren op
til Rygsiden, hvor de alle forenes i een Stamme, gennem hvilken Blodet strømmer ud i
7*