Universets Undere
1. Bind
Forfatter: J.O BØVING-PETERSEN
År: 1914
Forlag: GYLDENDALSKE BOGHANDEL NORDISK FORLAG
Sted: KØBENHAVN OG KRISTIANIA
Sider: 522
UDK: 5 (02)
Populær Fremstilling efter det engelske Ori-
ginalværk ved J. O. BØVING-PETERSEN. Med
mange Illustrationer og farvetrykte Tavler
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
212
UNIVERSETS UNDERE
Ogsaa Blærerne er Bladdannelser, og
deres Betydning var længe et omstridt
Problem. Nogle ansaa dem blot for Flyde-
apparater, der tjente til at holde Planten
oppe i de øvre, sollyse Vandlag; men
da man opdagede Blærerod-Arter, som
voksede paa Træernes Grene, maatte man
jo søge en anden, nok saa holdbar Løs-
ning paa Gaaden. Ikke lidt overraskedes
man, da det viste sig, at hver Blære er en
fortræffelig Ruse, hvori Planterne fanger
Fiskeyngel, Vandlopper og andre smaa
Vanddyr. Da en enkelt Blærerodplantes
undersøiske Dele er besat med en Mængde
saadanne Ruser, bliver det i Løbet af Som-
meren ikke lidt, den kan »fiske«; i Fiske-
damme er den da ogsaa alt andet end
velset.
Undersøger vi en af Ruserne nærmere,
vil vi — hos den almindelige, europæiske
Blærerod — udenfor Rusens Munding se
et System af forgrenede Traade, der strit-
GREN AF BLÆREROD I NATURLIG STØRRELSE.
ter ud til Siderne, fremefter og aabenbart
maa kunne virke som »Armene« i en rig-
FORSTØRRET PARTI AF EN UDENLANDSK BLÆREROD
tig Fiskeruse, d. v. s. lede Fangstens Ofre
hen mod Rusens Indgang. I denne sidder
der nogle Kirtelhaar, som afsondrer en
Slim, der virker som Lokkemad og frister
Gæsten til at forlænge Visiten med et Be-
søg i Blæren. Men ve den Vandloppe, som
giver efter for Fristelsen. En Lem, der
lukker for Indgangen, lader sig saare be-
kvemt aabne indefter — men absolut ikke
i modsat Retning. Det ulykkelige Væsen,
der har vovet sig indenfor Lemmen, er
derfor dødsdømt. Forgæves tumler det
rundt i sit Cellefængsel, indtil Sult eller
Kvælning gør Ende paa dets Liv — under-
tiden først efter Dages og Nætters Forløb.
Er det en lille Vandloppe eller en anden
Form blandt Smaakrebsenes Skarer, op-
løses Legemet snart af den Pepsin, Blære-
væggenes Kirtelhaar udskiller, og af Kø-
det tilberedes en lækker og nærende
Krebsebouillon, som Planten begærligt
drikker gennem en Mængde stjernefor-
mige Sugehaar, der beklæder Blæren. Kun
Skalstumper og lignende uopløselige og