Universets Undere
1. Bind
Forfatter: J.O BØVING-PETERSEN
År: 1914
Forlag: GYLDENDALSKE BOGHANDEL NORDISK FORLAG
Sted: KØBENHAVN OG KRISTIANIA
Sider: 522
UDK: 5 (02)
Populær Fremstilling efter det engelske Ori-
ginalværk ved J. O. BØVING-PETERSEN. Med
mange Illustrationer og farvetrykte Tavler
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
218 UNIVERSETS UNDERE
medens den »baglæns« Vækst hos den spæde Glasaal kun er af forbigaaende Na-
tur, er Formindskelsen i Legemsstørrelse blivende hos Frøen. Larven naar den for
en Haletudse virkelig imponerende Længde af ca. 25 cm, hvoraf ganske vist de
18 cm falder paa Halen; men naar denne efter Forvandlingen er svundet bort, er
der kun tilbage en lille fuldvoksen Frø paa 5—6 cm Længde. En uanselig Dværg
blev Resultatet af Ungdomstidens kæmpemæssige Proportioner.
FLYVENDE FISK
KALIFORNISK FLYVEFISK.
Denne Art bliver en halv Meter lang.
AT Dyr, der svømmer hurtigt og nær Overfladen, lejlighedsvis sætter med et
. Spring gennem Luften, ser vi Eksempler paa ikke blot blandt Fiskene, men
selv hos store Hvaler, hvis Kæmpelegemer kan slynges helt op over Vandet. I
dette Tilfælde er der dog kun
Tale om direkte Spring, hvis
Længde er afhængig af den
Kraft, hvormed Dyret satte af;
men hos visse Fiskearter kan
Bevægelsen gennem Luften sam-
menlignes med en virkelig Flugt,
for saa vidt som Brystfinnerne
hos disse Fisk er særlig stærkt
udviklede og, ligesom Vinger,
frembyder en stor Flade mod
Luften. Denne Udvikling har
naaet sin største Fuldkommen-
hed indenfor to helt forskellige
Fiskegrupper — de egentlige Fly-
vefisk og Flyveulkene.
Flyvefiskene, hvoraf vore Bil-
leder præsenterer et Par Arter,
en fra Kaliforniens og en fra
Celebes’ Kyster, er Makrelfisk,
men ligner i deres Ydre Sild;
kun er Brystfinnerne her saa store, at de naar helt hen til Halefinnens Rod og ud-
gør omtrent to Tredjedele af Legemets samlede Længde. Denne er oftest 25—30 cm,
men der er ogsaa Arter, som bliver en halv Meter lange. Det er prægtige, sølv-
skinnende Dyr, og en Sværm Flyvefisk, der foran Damperens Bov sætter Hun-
dreder af Meter hen over Bølgekammene, glitrende i Sollyset, er et af de smuk-
keste Naturfænomener, den Rejsende møder i de varme Have. Er de tropiske og
subtropiske Farvande end deres egentlige Hjem, saa hænder det dog en Gang
imellem, at de strejfer endnu videre omkring og f. Eks. naar helt mod Nord til
Englands Kyster.
Der er næppe Tvivl om, at Flugten er et Middel til at undgaa forfølgende Rov-
fisk ved for en Tid at ombytte det naturlige Element med Luften, — men der-
imod har der blandt Naturforskere hersket megen Uenighed om, hvorvidt Flyve-
fiskenes Brystfinner eller »Vinger« virkede som et Monoplan og ved en simpel
Glideflugt blot forlængede Springet, eller om de virkelig bevæges som en Fugls