Universets Undere
1. Bind
Forfatter: J.O BØVING-PETERSEN
År: 1914
Forlag: GYLDENDALSKE BOGHANDEL NORDISK FORLAG
Sted: KØBENHAVN OG KRISTIANIA
Sider: 522
UDK: 5 (02)
Populær Fremstilling efter det engelske Ori-
ginalværk ved J. O. BØVING-PETERSEN. Med
mange Illustrationer og farvetrykte Tavler
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
UNIVERSETS UNDERE
Verden, saa vidt forskellig fra den, vi lever i, at vi pludselig føler os hensat til en
længst svunden Jordperiode.
De saakaldte »Græs-Træer« synes at
ET »GRÆS-TRÆ« MED UNDERJORDISK STAMME.
være en saadan gemt og glemt Rest fra
gamle Dage, da Jorden husede Plan-
| ter og Dyr, hvis Former nu fore-
> kommer os saa barokke og unatur-
I lige, at de næsten virker som Ka-
rikaturer.
'i Hvor uharmonisk er f. Eks. ikke
Forholdet mellem Stamme og Krone
paa den Plante, vort Helsidesfotografi
$ fremstiller. Denne kraftige, indtil en
halv Snes Meter høje Søjle af Ved
synes formet til at bære en stolt,
g vajende Palmekrone, — og i Stedet
I fristes man til at sammenligne den
I med et plumpt Parykstativ, der dæk-
I kes af en pjusket Tot græslignende
Æ Blade. Og som for at fuldstændig-
gøre det lidet flatterende Billede,
I stritter der ud fra Parykken et helt
I Bundt Naale—Plantens mange Blom-
| sterstande.
z »Paryktræet« vilde have været et
malende Navn for denne Vækst;
men det var paa Forhaand knyttet
til en helt anden Plante. Derfor er det
australske Græs-Træ dog ikke ble-
vet navnløst i Folkemunde; thi na-
turligvis kunde en saa mærkelig
Fremtoning ikke undgaa adskillige
billedlige Sammenligninger; dertil
giver dets Form Fantasien for frit
Spil. Den mest gængse populære Be-
, nævnelse, »Trommestik-Græstræet«,
। hentyder da ogsaa til en saadan,
mere eller mindre søgt Symbolik ■—
! Blomsterstandenes Sammenligning
j med Trommestikker!
’ Undersøger vi lidt nærmere de
I enkelte Blomster i »Trommestikken«,
vil deres Bygning overraske os ved
at godtgøre, at Græstræerne — trods
deres Bladform — intet har med ægte Græsplanter at gøre, men derimod hører
til Liljernes Familie — et Slægtskab, man unægtelig paa Forhaand ikke vilde gætte
paa. Men som altid er det Blomsternes Sprog, der taler Sandheden, thi det er jo
dem, der mest trofast bevarer Slægtsbilledet gennem Tiderne, efter at Plantens
øvrige Dele længst kan have undergaaet saa mange Tilpasninger efter forandret