Universets Undere
1. Bind
Forfatter: J.O BØVING-PETERSEN
År: 1914
Forlag: GYLDENDALSKE BOGHANDEL NORDISK FORLAG
Sted: KØBENHAVN OG KRISTIANIA
Sider: 522
UDK: 5 (02)
Populær Fremstilling efter det engelske Ori-
ginalværk ved J. O. BØVING-PETERSEN. Med
mange Illustrationer og farvetrykte Tavler
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
340
UNIVERSETS UNDERE
Medens Kimstængelen ellers normalt følger den øvrige Stængels almindelige Natur
og søger mod Lyset under sin Vækst, er Misteltenens Kimstængel omvendt lys-
flyende og udvikler sig til en pladeformig Hæfteskive, der presser sig fast ind til
den Gren, hvortil Frøet er klæbet, saa at Kimplanten faar sikkert Fodfæste.
Men ikke nok hermed: Fra Hæfteskivens Underside skyder en »Sænker«, d. v. s.
en rodlignende Plantedel sig som en Kile lodret ned gennem Barken eller gennem
en Barkrevne ind i Grenens Ved; og er dette først sket, udvikles der som Sideskud
fra den første »Sænker« talrige Strenge, der som et Rodnet arbejder sig frem gennem
GREN MED FRUGTER AF MISTELTEN.
Barkens indre, bløde og saftige Lag (Blødbasten) og omspinder GrenensVed. Endnu
senere, naar Misteltenen bliver ældre, skyder der sig fra de vandrette Strenges
Underside nye, tynde »Sænkere« lodret ind i Veddet, medens der paa Strengnet-
tets Overside dannes flere og flere Knopper, som vokser ud til bladbærende Grene,
indtil omsider Misteltenen er bleven en anselig Busk, hvis Tværmaal kan spænde
over mere end en Meter, og hvis mange »Sænkere« danner lige saa mange Ankere,
hvormed den er solidt gjort fast til sin udsatte Post paa Træets Gren, trodsende
Efteraarets og Vinterens Storme.
»Sænkerne« har imidlertid mere Betydning end blot at være Fasthæftningsred-
skaber for Misteltenen; thi denne Plante nøjes jo ikke med, som de tropiske »Epi-
fyter«, at være, hvad nogle kalder en »Paa-Plante«! Den vil ikke alene leve paa,
men ogsaa i og delvis af det Træ, i hvis Gren dens Sænkere har boret sig ned.
Disse Sænkere virker derfor tillige som Sugerødder, der fra Værtplantens Ved