Væksthusene I Botanisk Have
Forfatter: N. Hartz
År: 1895
Forlag: ERNST BOJESENS KUNST-FORLAG
Sted: KØBENHAVN
Sider: 63
UDK: 727 5
Studenter Samfundets Musæums Skrifter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
56
Ørkenvegetationen.
umaadelig høj, Fordampningen altsaa meget kraftig. Lad
os f. Eks. et Øjeblik betragte Forholdene i Sahara; næsten
aldrig falder der Regn; intetsteds er Tørken saa ved-
varende over et saa stort Areal som her. De sandede
eller stenede Højsletter ligge tørre og nøgne, selv
i Dalene kan der flere Aar igennem være fuldstændig
vandløst. Regnen falder næsten udelukkende i Vinter-
maanederne; selv paa Ørkenens Nordgrænse, i Kairo, er
den aarlige Regnmængde, som fordeler sig paa 12 Dage,
kun 3 Cm. (i Danmark 74 Cm.). Om Natten synker Tem-
peraturen stærkt, og der er derfor i Reglen kraftig Dug-
dannelse, som kommer Planterne til gode, men paa den
anden Side er den store Forskel imellem Dagens og Nat-
tens Varme — om Dagen tropisk Varme, om Natten lav
Temperatur, som endog kan synke under Frysepunktet —
meget uheldig for Plantevæksten, og denne stadige og
stærke Temperaturveksel bidrager sit til Ørkenfloraens
Fattigdom. — Ogsaa udenfor det store Ørkenbælte træffer
man større og mindre Landstrækninger, hvor Fugtigheden
paa Grund af Vindforholdene, Jordbunden o. s. fr. er over-
ordentlig ringe og hvor Planterne derfor maa tilpasse sig
til at opsamle og holde Hus med den Smule Vand, som
staar til deres Raadighed.
Planterne gaa nu forskellige Veje for at naa dette
Maal; nogle danne lange Rødder, som hente Vandet op til
Bladene fra anselige Dybder, andre have tyk Overhud,
tæt Haarbeklædning eller blaaligt Voksovertræk paa Bladene
for at hæmme Fordampningen fra disse, atter andre fuld-
ende hele deres Liv i nogle faa Maaneder, idet de benytte
den regnfuldeste Del af Aaret til at skyde op og sætte
Blomst, saa at kun Frøene have at udholde den værste
Tørke. Meget ofte se vi, at Ørkenplanternes Stængler eller
Blade blive saftige og kødede o: der uddannes i dem et
Vandvæv, som, naar Lejlighed gives, fylder sig med Vand
og fungerer som Vandbeholder for Planten; vi se dette
hos Cactus-Arteme, talrige Euphorbia-Arter, Crassu-
laceer (Eks.: Echeveria, Crassula, Sedum), Mesem-
brianthemum, Stapelia, Agave, Aloe o. s. fr. Alle disse
Planter kunne sammenfattes under Betegnelsen „Saft-
planter" (Succulenter); deres Vandvæv er i Reglen be-
skyttet mod Fordampning paa forskellig Maade.