Verdens Udviklingen
Forfatter: Vilhelm Rasmussen
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG
Sted: KØBENHAVN
Sider: 553
UDK: 5
KØBENHAVN
DET NORDISKE FORLAG
ERNST BOJESEN
1903-4
H. H. THIELES BOGTRYKKERI
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
PLANTERNESVANDREMIDLER
den Maade blandes ind i Omegnens oprindelige Flora;
og hvorfor? Fordi kun faa af de fremmede evner at op-
tage Konkurrencen med de hjemlige. Kun naar Mennesket
beskytter dem,
fjærnerUkrut, ud-
saarderesFrøo. I.,
gaar det taaleligt.
Hvis derimod
en Plante- eller
Dyreart er over-
legen i Sammen-
ligning med Om-
raadets ældre Be-
boere, saa er det,
at den breder
sig som Artiskok-
Tidslen i Pampas
eller Kaninerne i
Australien. Æn-
dringerne i Flora
. Fig. 195. Den nederste Del al en Kartoffelplante. I Spidsen
Og ravna maa da af lange Jordstængler dannes der »Kartofler«. (E.Warming.)
dels förstaas ud
fra denne Konkurrence, dels ud fra vor Viden om Or-
ganismernes Vandremidler.
For Planternes Vedkommende er Vandremidlerne højst
mangfoldige. Der kan derfor kun nævnes nogle forholds-
vis faa Eksempler.
En betydelig Del Planter kan selv bevæge sig afsted.
Dette gælder alle dem, der har langstrakte Jordstængler
som for Eksempel Følfod. En saadan Stængel gror nem-
lig fremad Aar for Aar; og var der ikke Noget, der hin-
drede dens Rejse, vilde den i Tidens Løb kunne komme
saa langt, som det skal være. Men naturligvis er Vand
el. lign, en Hindring, der sætter en afgjort Grænse for
Vandrere af denne Type. Se Fig. 194.
Noget lignende gælder for de Planter, hvis Stængler
ligesom Jordbærplantens ligger hen ad Jorden, eller dem,
der, som Kartoffelplanten, afsætter Knolde et Stykke fra
Vilhelm Rasmussen: Verdensudviklingen.
16
241