Verdens Udviklingen
Forfatter: Vilhelm Rasmussen
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG
Sted: KØBENHAVN
Sider: 553
UDK: 5
KØBENHAVN
DET NORDISKE FORLAG
ERNST BOJESEN
1903-4
H. H. THIELES BOGTRYKKERI
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
HJÆRNENS UDVIKLING
Fig. 363. Hjærnc af et Ka-
ninfoster, vi, og et Menne-
ske-Foster, B. A. efter Mi-
halkouics, B efter Chieivitz.
en Kanin og Nr. 113 af en Hund. Hos disse er Stor-
Hjærnen meget mere udviklet end paa alle de ovenstaaende
Figurer; Hundens er endda ret stærkt foldet paa Over-
fladen, et Tegn paa betydelig Intelligens
i Sammenligning med Kaninen. Ogsaa
Lille-Hjærnen er stor og meget foldet; og
tilsammen dækker Stor-Hjærnen og
Lille-H jærnen næsten alle de andre Par-
tier af Hjærnen. Hos et Kaninfoster er
imidlertidHjærnen meget nærsom hos
et Menneskefoster, se Fig. 363; og den
voksne Kanins H jærne er saa nogenlunde
bleven staaende paa det Trin, Menneske-
fosterets er naaet i den 18de Uge, Fig.
364. Senere, naar Menneskefostret er
i sin 33te Uge har det en Hjærne, der
nogenlunde svarer til Hundens, saaledes
som man ser af Fig. 365 sammenlignet med Nr. H4- paa //F
Fig. 362. Stor-Hjærnen er dog endnu ikke slet saa stærkt
foldet som hos Hunden. Hos et endnu ældre Menneske-
foster, i den 7de—8de Maaned er Hjærnen, som Fig. 366
viser, endnu mere udviklet. Stor-Hjærnen er temmelig
foldet og skudt helt hen over Lille-
Hjærnen. Men ogsaa i dette Stadium
minder Menneskefostrets Hjærne
om voksne Dyrs, nemlig Gibboner-
nes, en Slags menneskeagtige Aber, i
Slægt med Gorillaer o. a. Denne Lig-
hed i Hjærnebygningen fremgaar
tydelig nok ved Sammenligning af
Fig. 366 med Fig. 367. Et endnu
ældre Menneskefoster har en Hjær-
ne, der ligner Hjærnen hos den Fig 3M. Hjær„e„fetMenneske-
voksne Gorilla. Men det maa dog Foster i den is. uge. (chteunti).
ikke opfattes saaledes, at Menneske-
hjærnen blot er en videre udviklet Abe-Hjærne. Den er
derimod en Pattedyr-Hjærne, der naar en højere Udvik-
ling end selv de menneskeagtige Abers. Men Vejen til
357