Verdens Udviklingen
Forfatter: Vilhelm Rasmussen
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG
Sted: KØBENHAVN
Sider: 553
UDK: 5
KØBENHAVN
DET NORDISKE FORLAG
ERNST BOJESEN
1903-4
H. H. THIELES BOGTRYKKERI
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
DYRENES FARVER I VOR NATUR
dyr, som Flyndere, er mørke paa Oversiden men med
forskellige Farvetoner efter Bundens Art. Blandt de frit-
svømmende Dyr er en stor Mængde ganske vandklare og
gennemsigtige; og des-
uden bevæger de sig
langsommeligt. Derved
opnaar de at undgaa
Opmærksomhed. Og
sætter de sig et eller
andetsted, ses de heller
ikke; paa en mørk Sten
skinner Stenens mørke
Farve igennem o. s.v.
I mindre ensformige
Fig. 455. En Barkbille, der er farvet som Bark.
Forstørret
Naturforhold end Snemarkernes, Sandørkenernes og
Havets er der ikke een enkelt Hovedfarve over Naturen;
og derfor er heller ikke Dyreverdenen saa ensformig i
sin Farve. Men paa begrænsede Omraader er der meget
ofte en nøje Overensstemmelse imellem Dyrene og deres
Opholdssted.
Dette byder vor Natur mangfoldige Eksempler paa;
og for dem, der jævnlig færdes i det Frie, er det godt at
faa Øjet vakt derfor. Paa Efteraarets og Vinterens brune
Marker, hvis lave, liggende Græs ikke kan dække større
Dyr, er saa mange af de Dyr, der hører hjemme dér,
brune eller brungraa. Derved skjules de. En Hare, der
sidder paa en vinterlig Græsmark, smelter i den Grad
sammen med sine Omgivelser, at der skal et øvet Øje til
at se den, naar den ikke er paa nært Hold. Endnu van-
skeligere er det at faa Kig paa en Agerhøne eller Vagtel
eller Lærke. I Skoven er mange Dyrs Farve omtrent som
Træernes Bark eller rettere Kork. Egernet er brunt eller
brungraat; derved undgaar det mange Fjenders Opmærk-
somhed. Men Maaren er ogsaa brun; og derved opnaar
den mangen Gang at komme bag paa Egernet eller andet
Bytte. Og som disse to er brune, er mange Fugle, der
holder til paa Stammer og Grene saasom Nattergal, Gærde-
smutte, Drossel og i ethvert Fald Hunnerne af mange
327