Verdens Udviklingen
Forfatter: Vilhelm Rasmussen
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG
Sted: KØBENHAVN
Sider: 553
UDK: 5
KØBENHAVN
DET NORDISKE FORLAG
ERNST BOJESEN
1903-4
H. H. THIELES BOGTRYKKERI
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
PLANTE-AVL
dyr. Det gælder dér om, at Faarenes Uld har visse, be-
stemte Egenskaber; og for at finde de rette Tillægsdyr
er der uddannet særlige Avlsdyr-Udvælgere. Disse under-
søger samtlige Lam i en Faareavlers Besætning og ud-
skyder Hovedmassen som ubrugbare til Avlsdyr. De, der
kan bestaa den tørste Prøve, er imidlertid ikke endnu
godkendte. De bliver alle efter et Par Maaneders Forløb
paany underkastet en grundig Efterforskning; og atter
udskydes mange Individer. De, der fandt Naade for Ken-
dernes Blik, er dog endda ikke anerkendte til Avlsbrug.
Et Par Maaneder senere bliver de nemlig for tredje Gang
undersøgt. Og kun det Mindretal, der bestaar denne sid-
ste Eksamen med Hensyn til deres Uld, erklæres for rette
Tillægsdyr at være.
Med Tiltrækningen af Frugter som de mange Slags
Pærer er det efter Darwins Formening gaaet paa en gan-
ske lignende Maade som med Duerne. Maaske alle Sorter
dyrkede Pærer stammer fra een vild, maaske har de flere
Stamfædre. Men Forædlingen, antager han, er i Hoved-
sagen sket derved, at Dyrkeren har saaet Frø af de bed-
ste Pærer, han kendte; lejlighedsvis voksede der da et
Træ op, hvis Frugter var endnu bedre end Forældretræets.
Af disse bedre Pærer kunde der da igen saas en Frøud-
sæd. Og muligvis kunde den atter give et Træ med særlig
gode Frugter. Jo mere bevidst et bestemt Maal tilstræbes,
desto hurtigere har man været istand til at omdanne
Pæren saaledes, at den fik de ønskede Egenskaber. Nu
véd imidlertid Enhver, at man som oftest formerer Pære-
træer paa en ganske anden Maade end ved Frøudsæd,
nemlig ved Okulering eller Podning; men derved faar
man blot nogle flere Trær med Frugter som det, der har
givet Podekvisten eller Okulerings-Knoppen. Ved Frø-
Udsæd er det derimod muligt at faa Træer, hvis Frug-
ter er en Streg bedre end Forældretræets. De fleste giver
imidlertid daarligere Frugter. Følgelig maa der ogsaa
her vælges klogt og vrages kræsent.
Drejer det sig ved Opdræt af Husdyr eller Kultur-
planter om indre Egenskaber, er Avl svalget som oftest
457