Verdens Udviklingen
Forfatter: Vilhelm Rasmussen
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG
Sted: KØBENHAVN
Sider: 553
UDK: 5
KØBENHAVN
DET NORDISKE FORLAG
ERNST BOJESEN
1903-4
H. H. THIELES BOGTRYKKERI
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
__________________DYREHAVEN___________________jg
Hjorte, færdes frit ligesom paa Sletterne. Nogle Skov-
Partier er dog indhegnede og spærrede for større Dyr,
bl. a. Hjorte. Endelig er der udenfor Dyrehaven smaa
Skovpartier, hvor Hjortene ikke kan komme men der-
imod andre Dyr, der hører hjemme i vor Natur; disse
Parlier ligner Flertallet af de danske Skove. Paa hvert
af de her nævnte Omraader ser man Organismernes gen-
sidige Afhængighedsforhold.
Paa Dyrehavssletten vokser der hovedsagelig kun Græs
og andre Urter, skønt det er klart nok, at der fra Natur-
forholdenes Side Intet er i Vejen for, at der kunde gro
Skov. Der er tilnærmelsesvis ganske den samme Mængde
Lys, Luft, Vand, Varme og Næring som paa de Steder,
hvor de store Træer trives. Pletvis vokser der desuden
Skov eller enkeltstaaende Træer omkring paa Græs-
marken. Hvad er da Aarsagen til. at Græsmarken er
skovløs? Det er de mange Hjorte og andre planteædende
Dyr. Selv om der lejlighedsvis opvoksede unge Træer
ude paa Sletten, vilde de kun blive meget smaa; ti Dy-
rene napper dem af, naar de gaar og græsser. Faktisk
forsøger Skoven at brede sig ud over Sletten. Nær ved
Skovbrynet falder der modne Bog eller Agern ud paa
Græsmarken, og dér spirer de og er paa Veje til at vokse
op. Men saa kommer Hjortene, og de tilintetgør dem. En
Mark udenfor Skoven ved Ordrup var et Aar oversaaet
med Bøgekimplanter i Tusindvis; men ingen af dem blev
til et Træ, fordi Marken blev pløjet. En saadan Jordbe-
arbejdelse er imidlertid meget sjelden i Dyrehaven. Dér
er derfor de græssende Dyr i ethvert Fald Hovedaarsagen
til, at Trævæksten holdes nede. For saa vidt er Dyre-
havssletten et Eksempel paa en »Kamp« imellem græs-
sende Dyr og unge Træer. Men selv om de græssende
Dyr ikke var der, vilde Træernes Kimplanter ikke være
udenfor Konkurrence. Bogene ligger jo nemlig nede
imellem Græsset. Naar de begynder at spire, kommer de
straks i »Kamp« med Græsplanterne om Vand og andre
Næringsmidler; og naar Spiringen er skreden et Stykke
frem, saa Bøge-Kimplanten behøver Lys, kan Græs-
475