Verdens Udviklingen
Forfatter: Vilhelm Rasmussen
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG
Sted: KØBENHAVN
Sider: 553
UDK: 5
KØBENHAVN
DET NORDISKE FORLAG
ERNST BOJESEN
1903-4
H. H. THIELES BOGTRYKKERI
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
RØDKLØVER OG KATTE
Bulmeurter, hvad de dog ikke er saa udsat for paa Grund
af deres Giftighed, o. m. m.
Et overmaade morsomt Eksempel paa, hvor indvik-
lede og mangeartede de Forhold er, der kan betinge en
Organismes Trivsel og Talrighed i en Egn, er fremdraget
af Darwin. Den almindelige Rødkløver bestøves af Humle-
bier og neppe ved noget andet Middel: følgelig er det
klart nok, at en vis Mængde Rødkløverblomster kræver
et vist Am al Humlebier, dersom alle Blomsterne skal op-
naa at blive bestøvede; og under iøvrig lige Forhold af-
tager Sandsynligheden for Bestøvningen, naar Humle-
biernes Antal formindskes. Men nu er dette afhængigt af,
hvor mange Markmus, der er i samme Egn som Humle-
bierne. Markmus søger nemlig bl. a. Føde i Humleboer og
ødelægger derved baade Yngelen og Boligen. Jo tiere
Markmus, desto flere Humleboer hjemsøges; og desto
færre bliver af den Aarsag Humlebiernes Tal. Men nu af-
hænger igen Markmusenes Talrighed bl. a. af Egnens
Katte. Foruden at Katten jager omkring Menneskers
Huse, søger den ogsaa Føde omkring paa Marker og gør
ogsaa Markmus til Bytte. Det er derfor sandsynligt, at en
Egn med mange Katte har forholdsvis faa Markmus og
derfor talrige Humleboer og af den Aarsag atter mange
Humlebier til at bestøve Kløverblomster. Men det vil jo
sige, at Kløverens Frøsætning er paavirket af Egnes For-
syning med Katte. Omvendt har det Betydning for Humle-
bierne, om der er Kløver og andre Planter, fra hvilke de
kan faa Næring. Og derved kan atter de Planter, der er
Spisekammer for Humlebier, paavirke Markmusenes An-
tal, og dette spiller igen en Rolle for den Mængde Mark-
mus, som Kattene har Mulighed for at fange.
I Dyrehaven ved København, der blev indhegnet i
Slutningen af det 17de Aarh und rede, er der en rig Lej-
lighed til at se, hvorledes Organismers Velfærd bl. a. er
afhængig af andre Organismers Eksistens i samme Egn.
Nogle Steder er Dyrehaven Græsmark, som meget sjel-
den piøjes eller paa anden Maade paavirkes af Men-
neskets Haand. Andre Dele er Skov, hvor Dyr, bl. a.
474