Verdens Udviklingen
Forfatter: Vilhelm Rasmussen
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG
Sted: KØBENHAVN
Sider: 553
UDK: 5
KØBENHAVN
DET NORDISKE FORLAG
ERNST BOJESEN
1903-4
H. H. THIELES BOGTRYKKERI
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
ARVELIGHED OG AFVIGELIGHED
goder, selv om de ikke er nødvendige for Livets Be-
varelse og Organismens Formering.
ARVELIGHED OG AFVIGELIGHED.
Dersom alle Individer af samme Type, for Eksempel
alle Ræve og alle Kornblomster, var aldeles ens, kan Kam-
pen for Tilværelsen, om den end er nok saa haard, dog
ikke være medvirkende Aarsag til Forandringen af Dyr
og Planter. Individerne af samme Type maa afvige fra
hinanden, dersom der skal foregaar en Natur-Udvælgelse.
Paa den anden Side maa der i alt væsenlig være Over-
ensstemmelse imellem en Organisme og dens Afkom;
ellers var der ingen Typer. En saadan Overensstemmelse
findes ogsaa; og man siger derfor, at Afkommet arver
Forældrenes Egenskaber.
I det daglige Sprog tager man det imidlertid ikke til-
strækkelig nøje med Brugen af sine Udtryk, heller ikke
naar man taler om Arvelighed.
Man siger for Eksempel om et Menneske, at det har
arvet sin Moders Øjne og sin Faders Næse, men mener
egenlig blot, at det har lignende Øjne som sin Moder og
en Næse omtrent som sin Fader. Om det i strængeste
Forstand er Moderens Øjne og Faderens Næse, der er
Aarsag til, at deres Afkom netop har de Øjne og den
Næse, han har, tænker man ikke paa.
Hvad der bør förstaas ved Arvelighed i stræng For-
stand, fremgaar maaske tydeligst af nogle Eksempler.
De fleste Læsere kender formentlig Jordskokker. De
er Knolde af en Plante, i nær Slægt med Solsikken, fra
hvilken den dog bl. a. afviger ved, at den sætter spiselige
Knolde, der i Udseende minder om Kartofler. I Nord-
amerika, hvor Jordskokken har sin Hjemstavn, bærer
den lignende store Kurve af gule Blomstersom Solsikken;
men hos os blomstrer den saa godt som aldrig. Den for-
meres derfor ved Hjælp af Knoldene, ligesom Kartofler.
Alligevel er Evnen til Blomstring en Egenskab, der findes
hos vore Jordskokker; den kommer blot ikke til Syne,
486