Verdens Udviklingen
Forfatter: Vilhelm Rasmussen
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG
Sted: KØBENHAVN
Sider: 553
UDK: 5
KØBENHAVN
DET NORDISKE FORLAG
ERNST BOJESEN
1903-4
H. H. THIELES BOGTRYKKERI
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
SPRING I NATUREN
ovennævnte Eksempel. Det forholder sig imidlertid saa-
ledes med Paastanden om Naturens Mangel paa Spring,
at den er falsk eller sand ganske efter Behag. Et Spring-
kan jo nemlig være baade stort og lille. Et Barn evner
ikke at springe det Stykke, en Voksen tager i et lille
Skridt. Men det er selvindlysende, at der dog maa være
nogen Forskel, o: et »Spring«, imellem en ny Form og
en gammel. Selv om Forskellen er nok saa ringe, er den
ikke en jævn Overgang. Naar et Blad vokser, kan man
med rette sige, at der har været en jævn Overgang imel-
lem dets mindste og dets største Flademaal, dersom
Fig. 506 Blade af en Plante, der viser smaa Spring i Størrelsen, (de Vries).
Væksten selv er jævn. Men er Væksten ujævn, snart stær-
kere, snart svagere, er der ikke jævn Overgang imellem
Bladets Flademaal paa forskellige Alderstrin. Og tager
man to uligestore Blade af samme Træ er det umuligt at
faa tilvejebragt jævne Overgangs form er imellem dem.
Der maa bestandig blive et lille Spring fra det ene Blad
til det næste. Det er derfor et Selvbedrag, man gør sig
skyldig i. naar man tror, at Naturen aldrig gør Spring.
Men det er efter al vor nuværende Viden rigtigt nok, at
de Spring, der foregaar, naar en ny Type opstaar, ikke
er overvættes store. Der bliver for Eksempel ikke en
Skarnbasse af en Oldenborre eller et Æbletræ af en Tjørn.
Det er altid en meget nærbeslægtet Type, der opstaar ved
en Karakterforandring. Det kan derfor nok med Rette
siges, at Naturen ikke gør store Spring.
c Selv om den ny Svaleurt fra 1590 er iøjnefaldende for-
495