Dampmaskinens Historie
Forfatter: Karl Schmidt
År: 1874
Forlag: Hempelske Bohandels Forlag
Sted: Odense
Sider: 347
UDK: 621.1 Gl.
DOI: 10.48563/dtu-0000269
Emne: Trykt i Fyens Stiftsbogtrykkeri hos J. C. Dreyer
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Dampmaskinen.
25
Afløbsror faa det til med stor Kraft at bbe
ud paa Skovlhjulet P, som da forte Bevægelsen
videre.
Og særlig har han givet sig af med Damp-
skibsfart, det vil sige, han har lagt sin Ma-
skine ind i en Baad og blevet ved at experi-
mentere saalænge, indtil lian fik denne til at
gaa tilfredsstillende, og saa har han sat sig
Vigtigheden af denne Sejlads saa fast i Ho-
vedet, at han for at faa den ud i Livet har
opgivet sin Stilling. Han fortæller selv i et
Brev til Leibnitz at en af de Grunde, han an-
førte i sin Ansøgning om Afsked, var den, at
det var ham af Vigtighed at faa sin nye Kon-
struktion af Baade prøvet i en Havnestad, som
f. Ex. London; han vilde derfor rejse derover,
indskibe sig i Kassel og sejle mecl Baaden ned
ad Fuldaen og videre til Bremen, og der gaa
ombord i et større Skib, som saa kunde tage
Baaden paa Slæb. Men der var dermed for-
bunden den Vanskelighed, at Kasselerbaadene
ikke maatte passere Grændsébyen Munden, hvor
Fulda forener sig med Werra og danner We-
seren, og hans Forlangende var just i Brevet,
at Leibnitz skulde interessere sig for ham og
hos Kurfyrsten af Hannover udvirke Tilladelse
for ham til at passere. Men dette blev ham
negtet, uagtet det jo naturligvis aldeles ikke
var hans Hensigt derved at gjore Indgreb i de
privilegerede Weserskipperes Rettigheder, og
det saa altsaa ud, som om han maatte forholde
sig rolig. Men Papin var ikke tilsinds dertil;
kunde han ikke faa Tilladelse efter Ansøgning,
saa mente han, han kunde undvære den og
endda komme igjennem, og den 25 September
1707 gik han ombord i Kassel og ankom samme
Dag til Munden. Herfra skulde saa Forsøget
paa at gaa ind i Weser gjores, men Skipperne
satte sig derimod, og da han med Magt vikle
frem, gjorde de kort Proces og sloge hans
Baad i Stykker.
At Frugten af et helt Livs Anstrængelser
skulde tilintetgjeres paa en saa lumpen Maade
slog naturligvis den ulykkelige Mand rent til
Jorden. Alt havde han opgivet for denne Tanke,
til den havde han sat hele sit Haab, nu stod
han uden Stilling, uden et Sted at vende sig
hen. Tilbage til Kassel vilde han ikke, Frank-
rig var lukket for ham paa Grund af lians Tro,
der var da kun England tilbage, hvor han
kunde vente at finde Folk, der vilde mindes
ham fra Ungdommen. Men heri saa lian sig
skuffet, lian var bleven glemt i de mange Aar,
han havde været borte. Ingen kom ham venlig
imMe, ingen Lejlighed gaves der ham til at
fortjene noget, Fattigdom og Nød blev hans
Lod, Kummer over saamange skuffede Forliaab-
ninger forbittrede ham hans Alderdom, og’ det
at maatte leve af Almisse fra Medlemmerne af
det Akademi, han engang havde været en Pryd,
og gjore Regnskab for de faa Pengemidler, han
derfra fik mellem Hænder, var ham en Kilde
til Græmmelse, som mere og mere nedbrød den
ga.-mlp Mands Helbred, og endelig 7 Aar efter
hans sidste store Sorg lagde ham i Graven 1714.
De Forsøg, som med saamange Opofrelser
fra lians og hans Velynderes Side sattes i Gang,
og af hvilke man havde lovet sig rige Anven-
delser for Fremtiden, bleve saaledes for ham
kun til Sorg og Ulykke; at de indeholdt virkelig
brugbare Tanker, det kom man forst siden
under Vejr med, da mere heldige men vistnok
langt mindre kundskabsrige Mænd fik dem fat
og paa deres Anvendelse grundlagde deres egen
Berømmelse. For Tyskland bleve de uden
Betydning, uden forsaavidt de ad Omveje kom
tilbage igjen mecl engelske Tilsnit; Englænderne
bleve uomtvistelig dem, der fik Æren af at
bringe Sagen videre. At der i Frankrig frem-
kom et Projekt fra en vis Amontons skal kim
for Ordens Skyld nævnes; det havde ingensom-
Iielst Betydning, Apparatet var baade indviklet
og upraktisk, og stod, skjondt flere Aar yngre
end Saverys, meget langt under dennes.
Det er da altsaa til England, vi nu maa
vende os for der at se Dampmaskinen gjore
4