Dampmaskinens Historie
Forfatter: Karl Schmidt
År: 1874
Forlag: Hempelske Bohandels Forlag
Sted: Odense
Sider: 347
UDK: 621.1 Gl.
DOI: 10.48563/dtu-0000269
Emne: Trykt i Fyens Stiftsbogtrykkeri hos J. C. Dreyer
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
26
Dampmaskinen.
de mange og store Fremskridt, der endelig gav
den dens nuværende Skikkelse.
FJERDE KAPITEL
YDERLIGERE FORBEDRINGER VED SAVERYS MASKINE. —
BLAKEY. — NEWCOMEN OG CAWLEY. — HUMPHRY POTTER.
BEIGHTON. - DESAGULIEKS. - FITZGERALD. — PAYNE.
SMEATON. — LEUPOLD.
Da vi omtalte Saverys Maskine, blev det
bemærket, at den selv i sin forbedrede Skik-
kelse led af mange og meget væsenlige Mang-
ler; den var baade kostbar, arbejdede langsomt
og var farlig at bruge. Den Omstændighed,
at Dampen ikke virkede paa et Stempel, men
direkte paa det i Beholderen S Figur 6 op-
sugede Vand, gjorde at der gik en overordenlig
stor Arbejdskraft tabt; thi naar Dampen kom-
mer i Berøring med det kolde Vanel, fortættes
den, og den kan ikke holde sig som Damp,
altsaa ikke gjare Virkning, inden den faar
varmet det averste Vandlag i Beholderen og
denne selv op til samme Temperatur, den selv
har. Dertil forbruges en vis Mængde Varme,
som ikke kommer i Anvendelse som Arbejds-
kraft, det vil sige, en ikke ubetydelig Bekost-
ning til Brændsel er fornoden, uden at samme
Brændsel giver Nytte som Arbejde. Men ikke
nok dermed, naar Dampen saa har udrettet sit |
Arbejde og skal fortættes, saa tabes derved
igjen hele den Varmemængde, den havde, og
megen Tid gaar med, saa at Maskinen kun
virker langsomt. Endelig- er den farlig, for-
saavidt der aldeles ikke er taget Hensyn til
Fare for Sprængning.
Et fuldkommen lufttomt Rum formaar at
suge Vand op til en Højde af 33 Fod, men da
Vand selv ved meget lave Temperaturer giver
Dampe af Igendelig Spænding, blev der i Be-
holderen altid nogen Dampspænding tilbage,
som gjorde, at Vandet ikke lod sig suge højere
end 25 Fod, hvilket altsaa var Maximumshojden,
hvori Beholderen kunde stilles over Vandspejlet.
Naar nu Dampen trængte ind i den fyldte Be-
holder, maatte den, for at drive Vandet endnu
33 Fod højere have en Spændkraft lig 2 At-
mosphærers Tryk, idet ikke blot Vandtrykket,
men ogsaa den ydre Lufts Tryk skulde over-
vindes; og skulde Stigningen beløbe sig til 66
Fod, maatte Damptrykket drives op til 3 At-
mosphærer, hvoraf 1 Atmosphære holdtes i
Ligevægt af Luften udenfor, saa at det sam-
lede Tryk, der indvendig fra søgte at sprænge
Kjedlen, beløb sig til godt 28 Pund paa Kva-
drattommen, et Tryk, som man ikke turde
overskride. Derved blev Vandet i det hele
løftet 91 Fod over sit oprindelige Niveau, og
man maatte for hver 91 Fod, Grubevandet
skulde hæves, opstille en ny Maskine, saaledes
at den ene drev det Vand højere op, som den
foregaaende havde løftet. Men deri laa, som
man ser, en Grændse for Maskinens Anvende-
lighed, naar man ikke vilde løbe an paa, at
den kunde taale større Tryk og derved udsætte
sig for Sprængning.
Og dog kom Maskinen trods alt dette i
Brag paa ikke faa Steder og gjorde under Om-
stændigheder, hvor Bekostningen med Hensyn
til Brændsel ikke havde synderlig at sige, f.
Ex. i Kulminerne, god Virkning; der angives
exempelvis, at en saaclan Maskine et Sted løf-
tede godt halvanden Tonde Vand 50 Fod. i
Minuttet. Almindelig udbredt blev den derimod
ikke, dertil var Manglerne for store, Bekost-
ningen gjennemgaaende altfor betydelig.
Nu var det saa, at Bjergværksdriften just
i de Aaringer fik større og større Opsving,
men netop derfor ogsaa mere og mere gene-
redes af Grubevandet, til hvis Fjernelse aarlig
meget betydelige Kapitaler sattes til, hvorved
Udbyttet stadig forringedes. Der laa da altsaa
heri en stærk Opfordring for Mekanikerne til
at finde hensigtsmæssige Midler til dets Bort-
skaffelse, og Dampmaskinen, som havde en saa
stor Bevægkraft, laa for som det Apparat, der
hensigtsmæssig ændret nærmest maatte kunne
bruges. Det blev derfor Opgaven at udfinde