Dampmaskinens Historie
Forfatter: Karl Schmidt
År: 1874
Forlag: Hempelske Bohandels Forlag
Sted: Odense
Sider: 347
UDK: 621.1 Gl.
DOI: 10.48563/dtu-0000269
Emne: Trykt i Fyens Stiftsbogtrykkeri hos J. C. Dreyer
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
ville ansætte til 4 Pd., yderligere trækkes fra,
295,87 Pd., som Vægtstangen og Paalægs-
vægten skal skaffe tilveje. Er nu Vægtstangens
egen Vægt 7 Pd., clens Tyngdepunkts Afstand
fra Hvilepunktet C 9 Tommer, og Afstanden
CD 2 Tommer, saa udover Vægtstangen alene
et Tryk af 7 x | — 31,5 Pd., som subtra-
herede fra de 295,87 Pel. giver 264,37 Pel.,
eller dot Tryk, som Vægten B skal udøve i D.
Er da BC endelig 20 Tommer lang, saa er
Forholdet mellem de to Arme BC og DC som
10 til 1, o: den Vægt, som ophængt i B skal
frembringe et vist Tryk i D, maa selv være
10 Gange mindre end Trykket, her altsaa 26,437
Pd. Man ser da, at Paalægsvægten er meget
mindre her enel før.
Endnu en Slags Sikkerhedsventiler skal
blive omtalt vod Lokomotiverne.
Hvad angaar den Størrelse, Ventilens Aab-
ning, skal have, da fordrer Loven af 12te April
1851, at den, maalt paa det snevreste Sted,
ikke maa være under ^o^oo af Kj edlens Ild-
paavii’kningsflade; der paabydes, at enhver
Kjeclel skal have enten en eller to Sikkerheds-
ventiler, i sidste Tilfælde gjælder Maalet deres
samlede Størrelse. Kjedler med flade eller
hule Sider eller Bund, skulle desuden være
forsynede meel en Luft ven til, det vil sige en
Ventil, som aabner sig indad i Kjedlen, og
som skal tjene til at give den udvendige Luft
Adgang til Kjedlen, naar denne af kjoler sig, og
Dampen altsaa fortætter sig i den. I saa Til-
fælde vilde nemlig Trykket udenfra kunne blive
saameget større end Trykket indvendig fra, at
Kjedlen vilde trykkes sammen, naar en Luft-
ventil ikke gav Luften Adgang og udjevnede
Trykforskjellen. Den er i de fleste Tilfælde
indrettet ganske som den sidst omtalte Sikker-
hedsventil, kun at den aabnes indad; den holdes
lukket ved en Vægt, saa at den først aabner
sig, naar Forskjellen mellem Trykket udenfra
og inclenfra har naaet en Størrelse svarende til
denne Vægt.
En Art Sikkerhedsapparater, der hvile paa
et ganske andet Princip end de omtalte, er de
saakaldte Sikkerhedspropper, som i sin
Tid vare lovbefalede i Frankrig, men nu ganske
vist ere gaaede helt af Brug. De vare for-
færdigede af en letsmeltelig Metalblanding —
f. Ex. Tin, Vismuth og Bly — og indsatte i
et Hul i Kjedlen, som de holdt lukket, saa-
længe indtil Varmegraden steg saa højt, at de
smeltede. I saa Tilfælde aabnede de for Dam-
pen, hvis Tryk var steget med Varmegraden,
og forebyggede altsaa Sprængning; men de
medførte mange Ulemper, som Maskinfolkene
idelig klagede over. De blive f. Ex. bløde,
inden de smelte, hvoraf følger, at deres Mod-
standsevne betydelig forringes, og derfor gav
de ofte efter for Damptrykket, selv naar dette
ikke havde naaet Grændsen. Eller cle bleve
som Felge af Kj edelstenen, der sætter sig paa
dem, mindre paaliclelige, idet Kjedelstenskorpen
forhindrede Varmens Gjennemgang til Proppen,
saa at denne ikke smeltede, naar den burde
gj-øre det. Den værste Ulempe var dog den,
at Aabningen ikke kunde lukkes igjen, førend
en ny Plade var sat ind; Maskinen maatte
først standses og Ilden slukkes, for at Damp-
dannelsen kunde høre op; og naar saa endelig
den nye Plade var indsat, kunde man først
sætte Dampen op igjen. Men at være uden
Damp i længere Tiel kan i mange Tilfælde være
ikke blot ubelejligt, men ligefrem farligt, f. Ex.
for Dampskibe, der ere nær ved Grunde.
Trykmaalere (Manometre). Medens
Sikkerhedsventilerne først angive Dampens Tryk
i det -Øjeblik, dette er saa stort, at det kan
aabne Ventilen, har man indrettet sig andre
Apparater, der i hvert-Øjeblik-angive Trykkets
Størrelse, hvilket er af stor Betydning, siden
man derefter kan rette Paafyringen og kon-
trollere Maskinens Gang.
En saadan Trykmaaler viser Figur 48.
Den bestaar af et langt i begge Ender aabent
Glasrør cd, som sættes ned i en Kvægsølv^