Almenfattelig Veiledning Til Veiarbeiders Udførelse Med Specielt Hensyn Til Veibetjente Og Kommuner 1849
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
91
Skade for Veien lade være Upaaagtede, eller ialtfald til deres
Udfyldning bruge det Gruus, som fremkommer ved Steenflagnin-
gen, og som ellers maatte blandes imellem Stenene.
Ligeledes har man brugt, forinden nyt Material paafsrteS
Veien til dens Udbedring, at losne dens Overflade med Hakker, i
den Formening, at det paaforte Material da lettere forbandt sig
med det ældre. Dette forholder sig ogsaa ganske rigtigt; men
naar Udbedringerne foretages i den rette Tid, tor hiint Forar-
bejde ansees som overflødigt. Kun naar der formedelst utilstræk-
kelig Planering, eller ved skjsdeslss Anvendelse af Udbedringsma-
terialet, er fremkommen Forhøjninger i Kjsrebanen, vil der til
disses Bortsjernelse være Brug for Hakker.
8 80.
De Tider, paa hvilke Udbedringen af en Vei, forsaavidt dens
af Steenmaterial dannede Kjorebane angaaer, frembringer den
største Virkning, ere Foraaret, saasnart Veien optoer, og Efter-
aaret, eller rettere hvad der paa Landet kaldes Efterhosten,
naar Vejrliget nemlig begynder at blive fugtigt. Dermed er dog
ikke meent, at disse Tider skulde være de eneste, paa hvilke Veien behover
at udbedres. Saasnart der viser sig en Mangel, bor den ogsaa
afhjælpes, dog ingensinde uden i fugtigt Veirlig, med mindre
Feilen skulde være af en saavan Beskaffenhed, at den kan forvolde
Fare for de Vejfarende; thi i saa Fald tor det fugtige Veir ikke
afventes. Af denne Aarsag fordres, at Veien til enhver Tid af
Aaret bor være forsynet med Reservematerial.
Udbedringerne, der flulle foretages i For- og Efteraaret, ere
imidlertid af en mere omfattende Natur, og især om Foraaret.
Da undersøges hele Veien, og dette skeer beqvemt ved, med Li-
nealen, Vaterpasset øg et Stikmaal at afveie, og saaledeS erfare