Danmark som Turistland
År: 1919
Forlag: Egmont H. Petersens Kgl. Hof. Bogtrykkeri
Sted: København
Sider: 394
UDK: 91(489) st.f.
Redigeret af den danske Turistforening.
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
AARHUS AMT
ledes den store Plads, der nu skabes Syd for Kir?
ken, smukkest skal omramme den.
Den Besøgende vil kanske forfærdes over, at det
gamle Blytag er fj ærnet og erstattet med kedeligt,
sort Pap. Og han vil tænke, at Aarhusianerne allige*
vel er Forretningsfolk, der sætter deres dyreste Ars
vegods til Salg. Han gør imidlertid Beboerne Uret.
Paptaget er et rent foreløbigt Dække. Saa snart ske
kan, skal det erstattes med Kobber.
Taarnets Spir og Sidetagene har lange
Tider baaret deres grønne Kobbertag.
Og naar de blanke Kobberplader i
Aarenes Lob har faaet den samme fas
ste, hvidgrønne Farve, vil det være en
Skønhed til ved den gamle Kirke.
Det er Landets højeste Kirke; Læng?
den er 296 Fod og dens største ind*
vendige Højde 72 Fod; Taarnets Høj'
de er 278 Fod. Bygningen skal være
paabegyndt i Aaret 1201, den var da
anlagt som en romansk Basilika. I det
14. og 15. Aarhundrede er den ombygs
get i gotisk Stil.
Gaar man ind i Kirken, vil man
straks over Døren opdage en mærkes
lig, gammel, middelalderlig Urskive med
24 Taltegn. Den er vistnok skænket
Kirken af den sidste katolske Biskop
i Aarhus. Før har den siddet paa Midt*
skibets Vestgavl, og dens Viser stod i
Forbindelse med Urværket i Taarnet.
Men da Kirken fik sit nuværende Orgel i 1730.
skjulte det den gamle Skive.
I Kirken møder man et stort Stykke Historie.
Her er Landemodesalen til højre med Portrætter
af en lang Række af gamle AarhussBiskopper. Og
langs Siderne er der Gravstene og Mindesmærker
i Mængde. Der er Bud fra alle de svundne Aarhun?
dreder, siden Bispen, Peder Vagnsen, rejste Murene
af Grunden. Hans Grav findes i et lille romansk
Sidekapel.
Blandt Fortidens mægtige Mænd, hvis Navne er
gemt paa Kirkens Vægge, kan nævnes den Adels*
mand, Manderup Parsberg, der i en Duel huggede
Tyge Brahes Næse af. Og der er det fornemme,
tilgitrede Kapel, hvor de gamle Sehesteder hviler.
Og det Ebbesenske Kapel med Epitafiet over Lens*
Aarhus Aa.
Fot. Lundbo.
manden paa Skanderborg Slot, der døde 1646. Her
fik i 1772 den 146 aarige Drachenberg Lov at hvile,
til han omsider blev smidt ud. Han var naturligs
vis heller ikke noget passende Selskab for de for?
nemme Lig.
Og der er Prædikestolen fra 1588 og Alteret fra
1749. Her er de gamle Lysekroner, hvoraf den ælch
ste er fra det 17. Aarhundrede.
I det nordre Sideskib hænger det lille Linieskib
med 74 Kanoner, som Peder den Store vilde bygge
sine Krigsskibe efter. Det var ombord paa et fransk
Kobmandsskib, der strandede ved Skagen. Hele
Ladningen blev saa sat til offentlig Auktion, og
nogle Sømænd fra Aarhus rejste op til Auktionen.
De købte Linieskibet og forærede det til Aarhus
Domkirke i 1720.
Aarhus By bærer iøvrigt ikke mange Spor af sin
lange Historie. Det er ikke gammel,
historisk Kultur, der i særlig Grad
præger dens Ydre. Det er en By i rask
Opkomst, og de nye Tider har kastet
de gamle Klæder til Side som opslidte
og udtjente.
Der er dog andre Minder om længst
henfarne Tider end Domkirken. Her
er Frue Kirke og Kloster, i hvis Funda#
ment man saa sent som i 1905 fandt en
interessant Runesten. Kirken er den
østlige Fløj af et Sortebroderkloster,
der efter Reformationen blev omdans
net til Hospital for gamle og fattige.
Af velbevarede gamle, smukke Huse
maa særlig nævnes »den gamle Borg?
mestergaard«, der er opført i 1597. Ind?
til Landsudstillingen i 1909 laa den ved
Lilletorv. Men efter et Ophold paa Uds
.stillingspladsen flyttedes den ud i Ha?
veselskabets Have. Den tjener nu som
et udmærket anlagt historisk Museum.
I Byens sydlige Udkant er et lille
Anlæg, »Skansen«. Dets Navn viser hen til »Wal*
lensteins Skanse«, som der endnu for faa Aar si*
den fandtes Rester af, og som blev opført under
de kejserliges Indfald under Trediveaarskrigen.
Ude i den lille Skov, »Friheden«, findes enkelte Re^
ster af en Svenskerlejr.
Aarhus By strækker sig ud langs Kysten, og der
gaar en Sporvogn paa langs igennem den fra Mars
selisborg til Trøjborg. Det er en smalsporet Linie,
518