Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
188
Jordklodens Bjerge og Sletter.
I de saakaldte Erosionsdale (Fup 25) fremtræder Vandets
Evne til at udhule Jordbunden og til nafhængig af Bjerges Til-
stedeværelse ogsaa at frembringe Dalfordybninger i flade Sletteegne
paa en endnu mere udpræget Maade. Floddalene i saadanne Egne
skyldes nemlig som oftest Bandets langsomt men uophørligt løsnende
og udhulende Kraft, idet Strømmen lidt efter lidt bortriver de
overste Lag og graver sig ned til de dybere.
Fig. 25.
Dalenes Dannelse beroer saaledes fra et geologisk Synspunkt
paa Betingelser af eu meget forskjellig Art. Paa nogle Steder-
har Jordskorpen afvexlende hævet og sænket sig bolgeformigt, paa
andre er deu veo mægtige Jordrystelser bleven sprængt og sønder-
revet i en storre eller mindre Dybde. Hist have vulkanske Udbrud
adskilt og fjernet Jordlag, der tidligere udgjorde een eneste sammen-
hængende Masse, fra hinanden, her have Vandstromme uophørligt
tæret og gnavet paa Jordbunden, over hvilken deres Vei gik, og
derved tilsidst skaaret sig dybe Flodleier i det flade Sletteland.
Det er disse forstjellige Momenter, der tilsammen have bidraget til
at give Jordoverfladen det ejendommelige og ideligt vexlende Ud-
seende, deu nutildags frembyder.
Geographerne inddele Dalene efter et andet Princip, idet de
nemlig gaae ud fra deres forstjellige Beliggenhed i det dem ind-
fattende Gjergsystem. Naar en Dal saaledes ligger mellem to i
Systemets Hovedretning løbende Bjergkjæder, kaldes den en Længde-
dal, medens man ved en Tverdnl forstaaer en saadan, som omgives
af to fra Hovedstroget under en Vinkel udgaaende Sidegrene. Som
Exempler paa den førstnævnte Slags kunne vi anføre Rhonedalen,
der adstiller Jurakjæden fra Alperne, og fra hvilken der udgaaer
flere Tverdale nemlig Donbs-, Jsere- og Durancedalen paa den
venstre Side og Gard- og Ardochedalen paa den hoire. Rhin-
dalen er ogsaa et charakteristift Exempel paa en Længdedal.