Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Jordklodens Bjerge og Sletter.
199
styrtede ned i Dalen. Der dannede sig ved denne Leilighed en saa
uhyre Mængde flint, roglignende Stov, at Luften forst efter tre
Dages Forlob atter blev klar og reen, og at der i en vid Om-
kreds udbredte sig det Rygte, at der havde dannet sig en Vulkan
midt inde mellem Alperne. Kongen af Piemont afsendte strax
Geologen Donati til Stedet, hvor Ulykken var fleet, og det lykkedes
ogsaa denne lærde Naturforster at ankomme, inden Nedstyrtningen
af Klippemasser endnu ganske var ophort. Den berømte Saussure
har opbevaret et interessant Brev, i hvilket Donati giver en om-
stændelig Skildring af denne Begivenhed.
Bjergstred kunne imidlertid ogsaa vise sig paa en anden Maade,
idet man nemlig undertiden seer hele Jordlag af en vis, ikke ube-
tydelig Udstrækning som en samlet Masse og med alt, hvad der
findes paa dem, glide et Stykke nedad en Bjergskraaning og derpaa
standse uden at give Anledning til nogen egentlig lavineagtig Ned-
styrtning. Landsbyen Pardines havde saaledes tidligere sin Plads paa
Siden af Bjerget Perrier i Nærheden af Byen Jssoire i Departe-
mentet Puy-de-Dome, men den 22de Juni 1737 gled det Jordlag,
paa hvilket Landsbyen var opfort, under en buldrende Larm med
samtlige Gaarde, Hnse og Frugthaver ned paa Sletten ved Bjergets
Fod. Bevægelsen skete imidlertid saa jævnt og roligt, at flere af
Bygningerne slet ikke led den mindste Skade derved.
En anden Begivenhed lyder endnu mere æventyrlig. En Nat
løsnede en Deel af Bjerget Goima, der ligger i det venetianske
Gebeet, sig og gled langsomt med alle de Bygninger, der laae der-
paa, nedad Bjergets Side til Bunden af Dalen. Ikke et eneste
Huns led nogen Skade, og Jndvaanerne selv mærkede heller ikke
del Mindste af, hvad der var foregaaet, forend de om Morgenen
vaagnede og til deres store Forbavselse befandt sig ved Bjergets
Fod. Ved at undersøge Forholdene opdagede de imidlertid snart,
hvorledes Flytningen var gaaet for sig.
Destoværre lobe Jordskred imidlertid sjelden saa fredeligt af,
men give tvertimod som oftest Anledning til frygtelige Ulykker. Vi
have allerede i det Ovenstaaende nævnet nogle Exempler herpaa og
skulle nu til Slutningen blot tilfoie en kortfattet Beretning om den