Jordkloden Efter Syndfloden
Physisk-geographiske Skildringer for dannede Læsere
Forfatter: Louis Figuier
År: 1869
Forlag: P. G. Philipsens Forlag
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 507
UDK: 551.4
Emne: Efter den franske Originals tredie Oplag
Med en Mængde i Texten indtrykte Oplysende Billeder og Prospekter
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
236 Temperaturforholdene paa Jordkloden.
det nordlige Frankrig og Belgien, er Klimatet saaledes meget
foleligt koldere end i de hernævnte paa den nordlige Hemisphære
beliggende Lande, et Phænomen, der naturligt beroer paa den over-
ordentlige Overvægt, Havet i dette Parti af Jordkloden har over
Landet.
Vindene udøve ogsaa en meget kjendelig Indflydelse paa Klimat-
forholdene, idet de snart forhoie, snart formindske Temperaturen,
alt eftersom de blæse fra varmere eller koldere Himmelegne og ere
torre eller fugtige. Den ophedede Luft afgiver sin Varme til de
Steder, den passerer hen over, og omvendt, og Fugtighedens Be-
tydning ligger navnlig deri, at Luften som ovenfor omtalt askjoles
ved Vandets Fordampning men opvarmes ved Banddampenes For-
tætning. I Nordamerikas ostlige Stater bidrager saaledes Nord-
vestvinden, der om Vinteren kommer strygende fra de udstrakte
Jismarker mod Nord, betydeligt til at forøge Kulden, medens
Sydvestvinden, der om Sommeren er den fremherskende Luft-
strømning, fra sin Berøring med et udstrakt, af Solen gjennem-
glodet Fastland medbringer en trykkende Hede og en overordentlig
Torhed. Paa Vestkysten af Nordamerika ligesom ogsaa paa Vest-
siden af Europa er Klimatet derimod forholdsviis mildere og
jævnere, fordi de vestlige Vinde, der i den tempererede Zone ere
de stadigste Luftstrømninger, komme til de to Fastlande som So-
vinde, der ved at passere Havet blive mildere om Vinteren og af-
kjolede om Sommeren. Jo længere man derfor fra Europas
Vestkyst gaaer frem imod Ast, desto mere antager Klimatet ogsaa
en udpræget Fastlandscharakteer med hede Somre, kolde Vintre og
tor Luft.
Et Steds aarlige Middeltemperatur vil altsaa være afhængig
af dets geographiske Brede, af Jordbundens physiske Beskaffenhed,
af Havets større eller mindre Nærhed, af de fremherskende Vindes
forfkjellige Retning og Fugtighedsgrad samt af Fordampningen og
Banddampenes Fortætning. Hertil maa endnu foies en Betragt-
ning af Stedets Hende over Havet, idet Middeltemperaturen naturlig
vil være desto storre, jo lavere det ligger, og omvendt desto koldere
jo høiere. Hvor der er Bjerge tilstede, gjor det ogsaa en kjendelig
Forskjel, om Stedet ligger paa Fjeldenes Skraaning eller paa