Vor Klodes Dyr 1
Forfatter: W. DREYER, J.O. BØVING-PETERSEN
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG ERNST BOJESEN
Sted: KØBENHAVN
Sider: 720
UDK: 5919
FØRSTE BIND
INDLEDNING
DE ARKTISKE DYR
DE PALÆARKTISKE DYR
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
INSEKTER.
205
Grønlands Insektfauna er ingenlunde saa tarvelig, som man skulde vente, om den
end staar langt tilbage for sydligere Egnes. Arternes Antal er ikke helt ringe, men de
fleste af dem fører et temmelig skjult Liv, og kun ganske enkelte forekommer med et
saadant Individtal, at de spiller en vis Rolle i Naturen og dens Økonomi.
Af Bille r er der i alt fundet 2; Arter, foruden nogle, der ikke forekommer uden
for de indfødtes og Europæernes Huse, og som er indførte af disse sidste; 4 af Arterne
hører til Løbebillerne, 2 til Vandkalvene, i er en Hvirvler (Gy rinus), der lever
i Ferskvand, 8 er Rovbiller (Staphylider) 4 Snudebiller, 2 Mariehøns (Coccinel-
lider). De fører næsten alle en meget dulgt Tilværelse under Stene, Mos o. L, og nogle af
dem søger om Vinteren ind i Eskimoernes varme Hytter.
Af aårevingede (Hymenoptera) har man Kendskab til hele 52 Arter, men de fleste af
dem er rigtignok meget
smaa og uanselige Snylte-
hvepse (Ichneumonider
o. L). Disse mærkelige Dyr,
som vi senere skal omtale
nærmere,lægger vedHjælp
af en Læggebrod Æg i an-
dre Insekter eller deres Lar-
ver, paa hvis Bekostning
Yngelen lever og udvikles.
Det er en forbavsende
Kendsgerning, at der næp-
pe er ret mange Insektarter
selv heroppe i Højnorden,
uden at de efterstræbes af
en eller andenSnyltehveps,
hvis Tilværelse er afhæn-
gig af dem. Selv Snylterne Fig , ,9 Alkeunge pM Rcden
har undertiden igen Snyl-
tere inden for deres egen Orden. Saaledes snylter Larverne til en Art Hveps, en Micro-
gaster, i Larverne af en Natsommerfugl (Noctud), men i dem snylter atter Larverne af en
anden mindre Hveps, en Pezomachus. Den maa forstaa med sin lange Læggebrod at op-
søge Microgasterlarverne inden i Noctualarverne og lægge sine Æg i dem. Nogle ganske
smaa Hvepselarver snylter i Bladlus, af hvilke nogle faa Arter lever paa Polarplanterne.
Af større aarevingede maa nævnes 2 Arter Humlebier (Bombus), fundne langs hele
Grønlands Vestkyst lige op til 8i1/2°. Humlebierne hører til de samfundsdannende Bier,
hvis Føde er Blomsternes Støvkorn og Honning. Samfundene grundlægges hvert Foraar
af store, befrugtede Hunner, der har overvintret paa et eller andet skjult, mod brosten
saa vidt mulig beskyttet Sted. Men det kan dog vistnok næppe antages, at der saa højt
oppe mod Nord som paa 81 til 82de Breddegrad skulde kunne findes frostfri Overvintrings-
steder, end ikke under nok saa tykt et Snelag. »Dronningerne« maa rimeligvis der tilbringe
Maaneder fuldstændig frosne. Naar den svage Vaarvarme gør Jorden pletvis snebar og
de første Blomster viser sig, optør Bombushunnen og vaagner til travl Virksomhed. For-