Vor Klodes Dyr 1
Forfatter: W. DREYER, J.O. BØVING-PETERSEN
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG ERNST BOJESEN
Sted: KØBENHAVN
Sider: 720
UDK: 5919
FØRSTE BIND
INDLEDNING
DE ARKTISKE DYR
DE PALÆARKTISKE DYR
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
RAADYRET.
219
Raadyrets Farve er omtrent som Kronhjortens, rødbrun om Sommeren, graalig om
Vinteren, paa hvilken sidste Aarstid det tillige har en stor, hvid Plet paa Bagen, »Spejlet«.
Den tempererede Del af Europa samt største Delen af Asien, fra Syrien og Palæstina mod
Nordøst til Amurflodens Munding, er dets Hjem, i Norge og Nordsverrig forekommer
det dog kun som Strejfvildt; i Rusland er det indskrænket til de sydligste Egne.
Det ynder ikke saa meget store, sammenhængende Skovomraader, men trives bedst
i Landskaber, hvor Skov veksler med Krat, aabne
Græsninger og Enge, ligegyldigt om paa Bjærg
eller Slette; i Dyrehaver vantrives det. Raadyrets
Brunst indtræder tidligere paa Aaret end Kron-
dyrets, allerede i Juli bliver Bukkene urolige og
kamplystne. De ældre strejfer rastløse om, udfor-
drende ligesindede til Kamp med korte, brægende
Raab. Efterhaanden bliver de endnu mere forstyr-
rede end Kronhjortene under samme Omstæn-
digheder og udfægter de vildeste Kampe med an-
dre Bukke, driver med Raaerne og mishandler
dem, ja dræber dem ikke helt sjældent.
Raaen frembyder efter Befrugtningen det
mærkelige Forhold, at Æggets Udvikling stand-
ser paa et tidligt Trin og først fortsættes efter en
Hvileperiode paa henved 4 Maaneder. I December
tager det atter paa at vokse, og Lammet fødes i
Maj eller Juni. Mærkeligst er det dog, at na ar,
hvad ske kan, en Raa bliver besvangre! nogle
Maaneder senere end vanligt, i November eller
saa, føder hun dog samtidig med dem, hvis Svan-
gerskab begyndte til normal Tid. Æggets Hvile-
periode falder da bort. Noget lignende Forhold
genfindes hos Flagermusene, men hvorpaa de be-
ror, hvorledes de har udviklet sig, og hvad Rolle
de spiller i Organismernes Økonomi, er ubekendt.
Naar Raaen skal føde, opsøger hun et ensomt,
velskjult Sted, hvor hendes 1 til 3 Lam kommer
til Verden, og baade hun og Lammene forholder
sig i Begyndelsen omtrent, som vi skildrede det
for Krondyrenes Vedkommende. Et spædt Raalam
De spinkle Ben kan knap bære Kroppen, og de
Fig. 124. Hoved af en Parykbuk.
er en nydelig og pudsig lille Skabning,
store Øren giver det et ejendommeligt
Udseende. En halv Snes Dage gammelt kan det følge Moderen, der nu skiar sig sammen
med Bukken for Sommeren igennem at leve et roligt Familieliv, søgende Føde i de koite,
lyse Nætter paa Skovenge, Kløver- eller Kornmarker, hvilende ellei sovende Dagen boit
i Skovens svale, skyggefulde Tykninger.
Om Vinteren forener Raadyrene sig ofte til større Flokke, omfattende D} i af begge
Køn og alle Aldre, og hvor de har Ro, ses de da ogsaa om Dagen at søge ud paa Vinter-
26*