Vor Klodes Dyr 1
Forfatter: W. DREYER, J.O. BØVING-PETERSEN
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG ERNST BOJESEN
Sted: KØBENHAVN
Sider: 720
UDK: 5919
FØRSTE BIND
INDLEDNING
DE ARKTISKE DYR
DE PALÆARKTISKE DYR
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
TREDÆKKEREN.
647
Rørdrummen yngler i Europa og Mellemasien, men trækker Syd paa mod Vintertide.
Hos os ligesom ogsaa i Sydsverrig har den tidligere været ret almindelig som Ynglefugl,
medens den kun tilfældigt er truffen i Norge; i vore Dage er den sjælden overalt i Norden
og forekommer næppe regelmæssigt rugende nogetsteds. Den har sit Tilhold i store Rør-
bevoksninger, hvor Reden er anbragt saa dulgt som muligt. Om Foraaret melder den
sin Ankomst ved Skrig, der har en vis Lighed med Ravneskrig, men desuden lyder da
ogsaa Hannens Parringsraab, der kan høres i lang Afstand. Det siges, udtrykt i Bogstaver,
at ligne et dumpt: Ue-prumb, gentaget nogle Gange i Træk og undertiden endende med
et: Buh som et kort Tyrebrøl. Hvorledes Rørdrummen frembringer disse Lyde, der kun
høres om Natten, er der delte Meninger om, og navnlig paastaar nogle, at den stikker
Næbbet dybt ned i Vandet, idet den brøler, medens andre benægter dette. En Grev Wod-
zicki, som Brehm citerer, har iagttaget en brølende Rørdrum i nærmeste Nærhed og
set, hvorledes den stak Næbbet i Vand og gav Lyd, saa det sprøjtede op om den. Det af-
sluttende »Buh« fremkom, idet den, efter at have trukket Næbbet op, stødte det Vand,
den endnu havde i Svælget, fra sig i en tyk Straale.
For øvrigt fører Rørdrummen et stille og dulgt, natligt Liv; den søger saa vidt muligt
at undgaa at blive set og indtager, naar den overraskes, en Stilling omtrent som Dværg-
hejrens, hvorved den næsten endnu mere end denne kommer til at ligne en Stump Pæl.
Dens lydløse Flugt minder om Uglernes, men om Dagen flyver den kun lidt og da kun
lavt. Om Natten derimod foretager den længere Udflugter højt i Luften, thi den er i
Virkeligheden en dygtig og udholdende Flyver. Som Følge af sin Størrelse nøjes den ikke
med Smaadyr til Føde men tager ogsaa Frøer, Fisk, Fugleunger, Snoge o. 1.
Af Vaderne har vi endnu at omtale de tyndnæbbede eller Snæpperne (Debil irostres),
hvis Fællesmærke er det lange, tynde, ofte bøjelige og med en blød, følsom Hud beklædte
Næb. Blandt dem er Bekkasinerne de almindeligste og bedst bekendte.
I mange jydske Moser og Kær yngler Tredækkeren, 11. Dobbeltbekkasinen (Galli-
iiago major), der i Hovedsagen har Skovsnæppens (n. Rugdens) Farver, men dog er noget
lysere end denne; de rustgule Pletter langs ned ad Ryggen samler sig tillige til to Striber
paa hver Side. Den er betydelig mindre end dens nævnte, nære Slægtning og overgaar i
Kropstørrelse næppe Brokfuglen. Europas og Asiens Tundraer er dens fornemste Yngle-
hjem, men den træffes dog ogsaa rugende i ret stort Antal saavel paa Norges Fjælde som
ogsaa i Sverrig. Naar den yngler saa forholdsvis talrigt i Jyllands Hedeegne, maa det tages
i Betragtning, at disse, til Dels i alt Fald, har bevaret noget af den Tundrakarakter, de
antog under den sidste Del af Istiden.
Tredækkeren ankommer til sine jydske Ynglepladser i April eller Maj, men Æglæg-
ningen tinder Sted paafaldende sent, ofte først i Juni, hvilket er i god Overensstemmelse
med Fuglens Karakter som Tundrabo. Til Redepladser vælges side Eng- og Mosestræk-
ninger, hvor fugtige, græsgroede Partier veksler med mere tørre, porsbevoksede Pletter.
Ogsaa de Aaerne begrænsende Engstrøg, hvor mange frodige »Aakroge«, vandførende
Grøfter og Væld med omgivende Hængesæk byder Fuglen de tænkeligst bedste Betin-
gelser for Velvære, er meget yndede. Her samles Hannerne en Tid efter deres Ankomst,
$—6 Stykker eller flere i Tal, for at opføre Parringslege i Aftendæmringen og ud paa
Natten. Som underlige, bløde Fjertotter sidder de oppustede og sammenkrøbne, med
Halen slaaet ud og Vingerne sænkede, paa en lille tør, lidt ophøjet Plet i Mosen. De