Vor Klodes Dyr 1
Forfatter: W. DREYER, J.O. BØVING-PETERSEN
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG ERNST BOJESEN
Sted: KØBENHAVN
Sider: 720
UDK: 5919
FØRSTE BIND
INDLEDNING
DE ARKTISKE DYR
DE PALÆARKTISKE DYR
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
6;8
DE PALÆARKTISKE DYR.
Jægers kløid driver Fiskeri i Fællesskab. De ordner sig i en lang Linie parallelt med
Kysten og svømmer dykkende og plaskende mod Land, idet de jager Fiskene foran sig
"Ø1 1'gt Bytte, naai de er drevne sammen under Land. Reden bygges i hule Træer,
og i Sverrig bruges det flere Steder at sætte udhulede Træbulle op, i hvilke Fuglen saa
hækker, og af hvilke man tager Æggene bort, efterhånden som de lægges. Paa denne
Maade kan den drives til at lægge en Snes Æg, medens det normale er 10 til 12.
Den toppede Skallesluger, n. den almindelige Fiskeand (M. serrator), er noget
mindie og andeiledes farvet, idet Hannen er mørkere og mangler den prægtige Farve
paa Undersiden, der er hvid med rødbrunt vatret Forbryst. Den har omtrent Udbredelse
fælles med sin større Slægtning og er endnu almindeligere end den i Skandinavien baade
ved.Hav og Sø. Hos os yngler den flere Steder, og den er ligesom den store Skallesluger
almindelig om Vinteren rundt om i vore Farvande: den bygger Rede paa Jorden. Mindst
er den hvide Skallesluger, n. den hvide Fiskeand (M. Mellus'), hvis Han i Vinter-
dragt er rent hvid med en sort Plet paa Kinderne, sort Ryg og graavatrede Sider, medens
Hunnen bl. a. har brun Nakke og Nakketop. Den er nærmest en arktisk Art, der yngler
i det yderste Norden bl. a. i Lapmarkerne, men ses ret jævnlig hos os om Vinteren.
Higlene af Pe li kan gruppen er som oftest udprægede Havfugle. Deres Bagtaa er truk-
ken noget til den ene Side og forbunden med de andre Tæer ved en Hud; en saadan Fod
kaldes Aaielod, og den er karakteristisk for denne Gruppe. Nogle af de egentlige Peli-
kaner yngler dog ved Ferskvand, saaledes navnlig ogsaa de to europæiske Arter: Peli-
canus onocrotalus og c rispus, af hvilke den første som udvoksen er hvid med rosenrødt
Skær og brunsorte Svingfjer, samt med højrøde Øjne; den anden er ikke synderlig for-
skellig i Udseende eller hvad Fjerfarver angaar, men dens Øjne er sølvhvide. Begge er ud-
bredte over Middel- og Sortehavslandene samt Ungarn og derfra Syd paa ned i Afrika og
Øst paa ind i Mellemasien og Indien, men P. crispus er en mere østlig Form, der navnlig
har hjemme 1 det sydøstlige Europa og videre Øst paa. Den første er skudt nogle faa
Gange 1 Sverrig, og Knogler af den anden er (ifølge Winge) fundne i en dansk Affalds-
dynge fra den ældre Stenalder.
I elikaneine er de største af alle Svømmefugle og det mest karakteristiske ved dem er
deres vældige Næb, der bestaar af et langt, fortil afrundet, næsten overalt ens bredt, flad-
trykt Overnæb, som ender med en stærk Krog. Undernæbbet derimod dannes kun af to
svage, fortil sammenløbende Lister, mellem hvilke er udspændt en stor, elastisk Hudpose,
der tjener til Gemmested og Transportmiddel for fangede Fisk. Hovedet er lille, Halsen
lang, Kroppen svæi, Vingerne lange, Halen temmelig kort, Benene lave og stærke; Nak-
ken er prydet med en Fjertop.
Paa Landjorden gør disse store Fugle ingen god Figur, men de svømmer udmærket
08 flyver glimtende. Dykke kan de ikke, saa de fisker kun i Vandets øvre Lag og inde
paa Flak, men de er drevne Fiskere og vel forfarne i Samvirken under Fiskeriet. De jager
Fiskene mod Land i en Halvcirkel eller indcirkler dem fuldstændigt ude paa det aabne
\ and, og de fisker i smalle 1*loder mod hinanden i to Partier, det ene med, det andet
mod Strømmen. Rederne bygges ude i utilgængelige Sumpe, helst kolonivis, og bestaar
af en stor, paa blød Mudderbund ophobet Plantemasse. Ogsaa Sove- og Hvilepladserne
er fælles tor et større Antal Pelikaner, som vanskeligt lader sig fordrive fra dem. Hvor
der er Træer, tager de Stade i dem, ellers tager de til Takke med en Holm eller en Sand-