Vor Klodes Dyr 1
Forfatter: W. DREYER, J.O. BØVING-PETERSEN
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG ERNST BOJESEN
Sted: KØBENHAVN
Sider: 720
UDK: 5919
FØRSTE BIND
INDLEDNING
DE ARKTISKE DYR
DE PALÆARKTISKE DYR
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
7 in
DE PALÆ ARKTISKE DYR.
ogsaa kun saa som saa, i Virkeligheden er den stridbar og kivagtig og egentlig ikke af
nogen elskværdig eller tiltalende Karakter.
Alt det meget Kryb, der i Syden holder til i Husene, udøver en dragende Magt over
de mange Fir ben, der tumler sig her i de solrige Lande. Vi har alt fortalt om, hvorledes
Murfirbenet i Sydeuropa træffes i mangfoldige beboede Bygninger fra Kælder til Kvist,
og det samme er i endnu højere Grad Tilfældet med Murgekkoen (Gecko mauritanica),
ikke saa meget i Sydeuropa, hvor den afskys og forfølges, som i Nordafrika, hvor man
synes mindre bange for den. Gekko-Familien omfatter et meget stort Antal, i Udseende
til Dels temmelig forskellige Arter, af hvilke de fleste dog har et fælles : at Tæernes Under-
sider i hele eller en Del af deres Udstrækning er forsynede med Hæfteskiver. Hos Mur-
gekkoen er Tæerne bredest udadtil og besatte paa hele Undersiden med tætstillede, tvær,
løbende Hudblade; idet Foden presses haardt mod Underlaget, fortrænges Luften under
den, og naar den nu løftes lidt, danner der sig mellem Bladene lufttomme Rum, saaledes
at Dyret sidder fast ved Lufttrykket. Denne snilde Indretning gør det muligt for Gekkoen
at løbe op ad de glatteste, lodrette Flader, Spejle f. Eks., og hen under Lofter med samme
Lethed som paa Jorden. Gekkoernes nedre Øjenlaag er ligesom Slangernes gennemsigtigt,
trukket op over Øjet og fastvokset til det øvre Øjenlaag. For Resten er Murgekkoen ikke
egentlig prydelig at se til. Den er 12—16 Ctm. lang, noget fladtrykt, med stort, bredt Hoved
og lang, trind, meget skør Hale. Huden er paa Ryggen vortet, uregelmæssigt og stærkt va-
rierende tegnet med gulliggraat paa dyster, graa, brun og sortebnm Bund, medens den paa
Bugsiden er hvidgul. De store, hvælvede Øjnes i Dagslyset lodrette, spaltefonnede Pupiller
siger os, at Dyret fører en natlig Tilværelse. Der gaar en Mængde sagnagtige Fortællinger
om dets frygtelige Giftighed, men skønt de gentager sig overalt, hvor Medlemmer af Gekko-
familien træffes, er de dog sikkert nok ganske ugrundede. Gekkoerne er højst uskyldige
Dyr, der kun har deres Ydre og natlige Levevis at takke for det Vanry, hvori de er komne.
Hvor Murgekkoen ikke forfølges, træffes den talrigt i Husene, saavel i Landmandens
og Hyrdens Hytter som i de store Byer. Om Dagen forputter den sig i Revner og Huller,
bag Tapeter og Spejle og lignende Steder, men ved Aftenstid kommer den frem for at
drive sin saa nyttige Jagt paa alskens Insekter, Edderkopper o. 1. Den melder gerne sin
Opvaagnen ved lydelige Skrig, der har givet den Navn, idet de kan gengives : jekko-jekko,
og voltigerer nu Natten igennem om paa Vægge og under Lofter dels beskæftiget med
Madstræb, dels ogsaa med Leg og Strid, navnlig det sidste. Thi skønt Gekkoerne er sel-
skabeligt anlagte og træffes mange sammen, er de dog ret stridslystne og ufredelige. Under
disse Idrætter hænder det let, at en eller anden dratter ned paa Gulvet eller paa Bordet,
om hvilket Familien er samlet, og da den ved saadanne Lejligheder let mister Halen, der
fortvivlet vridende sig bliver paa Pletten, er det ikke underligt, at mange Mennesker bliver
baade forskrækkede over og ækle ved Dyret, hvor nyttigt og uskadeligt det ogsaa er.
Hvad Forplantningen angaar, vides det kun, at Gekkohunnen lægger 2 store, haard-
skallede, hvide Æg hvert Foraar. Det er en let Sag at gøre en Gekko saa tam, at den
kommer, naar man fløjter eller kalder ad den, eller at vænne den til at indfinde sig til
bestemte Tider for at blive fodret, men den er overordentlig vanskelig at holde i Fangen-
skab, navnlig i koldere Egne, eftersom den er yderst kuldskær og dør, saa snart Tempe-
raturen synker blot lidt under det for den tilvante.