Vor Klodes Dyr 1
Forfatter: W. DREYER, J.O. BØVING-PETERSEN
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG ERNST BOJESEN
Sted: KØBENHAVN
Sider: 720
UDK: 5919
FØRSTE BIND
INDLEDNING
DE ARKTISKE DYR
DE PALÆARKTISKE DYR
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
DE PALÆARKTISKE DYR.
712
faaet paa Grund af sin Banken, der minder om et Lommeurs Pikken, og mentes at varsle
Død i Huset. I Virkeligheden er denne Lyd et Meddelelsesmiddel de to Køn imellem.
Hannen, der ligesom Hunnen lever i gamle Møbler, Skilderirammer o. L, rejser sig op
paa de 2 bageste Benpar og banker taktfast med Hovedet mod Træet, og Hunnen besvarer
hans Kalden paa samme Vis. Som mange andre Insekter, Klanerne f. Eks., har Dødninge-
uret den Vane at spille død, naar det berøres. Det trækker alle Ben til sig og ligger ube-
vægeligt, ja selv om man spidder det paa en Naal eller brænder det, rører det ikke et Lem.
Nogen bevidst Efterligning af Døden er her ikke Tale om, snarere om en reflektorisk
indtrædende paralytisk eller katalytisk Tilstand. En anden, men kun halvt saa stor Art af
samme Slægt (A. striatum) frembringer de noksom bekendte, runde Smaahuller i gam-
melt, blødt Træ, f. Eks. i antike Møbler o. 1. En tredie Art (A. paniceum) gør ofte Skade
paa tørrede Planter i Herbarier og i Apotekerne, ligesom den og dens Larve ogsaa lever i
og af haardt, gammelt Brød. Det er den, der volder Søfolk saa megen Fortræd og Ærgrelse
ved at gøre deres Beskøjter »ormede«. Et andet Medlem af Familien er 1 yven (Ptinus
fur), en indtil f f Mm. lang, rustbrun, korthaaret, ofte med 2 hvidlige Tværbaand paa
Dækvingerne tegnet Bille, hvis Larve anretter store Ødesæggelser i slet forvarede natur-
historiske Samlinger, i Apoteker, Pelsoplag o. 1.
Ogsaa blandt Snudebillerne finder vi Arter, der fortrinsvis holder sig til Menneskets
Nærhed, saaledes navnlig den, hvis Larve bærer Navnet den sorte Kornorm (Calandra
granaria). Den bebor Kornmagasiner, hvor den f f Mm. lange Bille overvintrer i Revner
og Sprækker for om Foraaret at lægge talrige Æg, der anbringes hver i sit Korn, i og af
hvilket den udklækkede Larve lever. I Juli viser sig Sommergenerationen af disse Biller,
der frembringer et nyt Slægtled af Larver. Den Skade, disse forvolder, strækker sig altsaa
over hele Sommeren og kan, naar der ikke passes paa, blive meget betydelig.
Den hvide Korn orm er derimod Larven til en Sommerfugl, Kornmøllet
( Tinea granelld), der mader 11 til 13 Mm. i Vingefang og har graabrune, sort marmorerede
For- samt brunlige Bagvinger. Det lægger i Maj sine Æg paa Kornlofter, og Larverne spin-
der flere Korn sammen for at leve af dem; om Efteraaret danner de sig af Spind og afgna-
vede Trædele et Hylster, der fæstes til Træværket, og i hvilket de overvintrer. Ogsaa andre
Mølarters Larver er nærgaaende mod Menneskets Ejendele. Pelsmøllet (T. pellionellct)
lægger Æg i Pelsværk, og Larverne danner sig af afbidte, sammenspundne Haar et trans-
portabelt Futteral, i hvilket de kryber om og anretter deres Ødelæggelser. Paa lignende Vis
lever Larverne af det almindelige Klædemøl (T. sarcitella) og af Tapetmøllet (T.
tapezella), dog fører de sidstnævnte ikke noget Hylster om med sig, men spinder sig lange,
dækkede Gange mellem Pelsværkets Haar. Den glatte, brune, 6-benede Larve til Flæske-
m øllet (Aglossa pingvinalis) lever i Spisekamre og Forraadskældere af Fedt, Flæsk o. 1.
Det er flere Gange sket, at Mennesker har slugt dem uforvarende i et Antal af indtil 7 og
kastet dem op igen efter kort Tids Mavepine, hvilket har givet Anledning til den fejlagtige
Tro, at de var udviklede og havde levet længere Tid i Fordøjelseskanalen. Sommerfuglen,
der nærmest hører til V i kle rn e, er af 3 Ctm.s Vingefang og har rødbrune, silkeglinsende
Vinger, af hvilke de forreste er besatte med i 2 Sik-Saktværbaand ordnede sorte Pletter,
medens de bageste er ensfarvede og langfrynsede.
De tovingede er talrigt repræsenterede i vor Husfauna. Almindeligst er S tu efluen
(Museet domestica), hvis Larver lever i Gødning og alskens anden fugtig Urenlighed. Mange