Betænkning Afgiven Af Den Af Ministeriet For Offentlige Arbejder Den 25. Juni 1914 1916
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Dybde i en Bredde af 70 m. Grunden til dette ringe Resultat var dels Tilsanding
dels, at Skraaningerne stillede sig langt fladere end formodet. — I 1878 blev 12
Sandsugere og 8 Muddermaskiner sat i Virksomhed, men først i 1882 lykkedes det
at tilvejebringe den projekterede Dybde af 8,5 m og da kun i en lige Linie med
250 m’s Bundbredde. Uddybningen af hele det elliptiske Areal var da opgivet.
Udgifterne til de beskrevne Arbejder androg for:
Molerne.................................... 12,000,000 Gylden
Uddybning................................. 4,540,000 —
16,540,000 Gylden = 24,810,000 Kr.
Anlægets Vedligeholdelse.
Pengevanskeligheder for det koncessionerede Selskab førte til, at Havnen i
188} overgik til Staten. I Tidsrummet fra 188} til 1906 bestod herefter Molernes
Vedligeholdelse i det væsentlige kun i at opretholde Profilet. Der er i dette Tidsrum
i alt udkastet 29,520 Tons Beton*) i Blokke til Erstatning for de af Kastningens
Blokke, der forsvandt i Sandet. Blokkenes Vægt var 10 og 20 Tons.
Erfaringen viser, at Blokke paa 20 Tons under heftige Storme ikke er i Stand
til at modstaa Bølgeslaget ved Ymuiden. Saaledes blev i en Storm den 2}. December
1894 5 Blokke paa 20 Tons kastede helt over Molen og ind i Forhavnen, medens 3 5
bragtes ud af Stilling. Ved Molehovederne har man med godt Resultat forbundet
Blokkene med Kæder, men først efter at man her ved Hjælp af hule Legemer med
Sejldugsbund, der fyldtes med Beton, fik fremstillet og anbragt Blokke paa 80 Tons
og senere paa 150 Tons, kom Skraaningerne i Ro.
Uddybningen i det samme Tidsrum, I883 til 1906, androg 6,050,000 Gylden,
heraf kom 490,000 Gylden päa Tilvejebringelsen af større Dybde, medens Resten,
5,560,000 Gylden = 8,340,000 Kr., kom paa Vedligeholdelsen af den vundne Dybde**).
2. SCHEVENINGEN.
Forholdet i Farvandet ud for Scheveningen, som ligger paa Hollands Kyst
(se Oversigtskortet), er ganske som ved Ymuiden. Scheveningen har i mange Aar
været Udgangspunktet for et stort Sildefiskeri. Fiskeriet foregik tidligere fra
smaa Baade, der simpelthen løb ind paa Stranden og om Vinteren slæbtes op i
Klitterne. Efter Stormfloderne i 1894 og 1895 besluttedes det at værne Kysten
med Høf der, men da man herved havde vanskeliggjort Fiskerfartøjernes Landing, og
man samtidig ønskede at støtte Fiskeriet, byggede man i 1901 til 1905 den paa Fig.
6 viste Havn. Af militære Grunde maatte Havnen ikke give Adgang for Skibe med
mere end 2 m’s Dybtgaaende. Den sædvanlige Ebbe er 0,75 m under og den sædvan-
lige Flod 0,85 m over daglig Middelvandstand, og det blev senere fastslaaet, at Dyb-
*) I det følgende benyttes Betegnelsen: „Beton“ ogsaa om Murværk, fremstillet ved Sam-
menmuring med hydraulisk Mørtel og lign.
**) Omkostningerne ved Kanalen fra Amsterdam til Nordsøen opgjordes i 1909 saaledes:
Projektets Udførelse fra 1865 — 1883 = 40 Miil. Gylden — Reguleringsarbejder m. m. fra
1883—1907 = 18 Mili. — Vedligeholdelse og Udbedringsarbejder fra 1885 -1909 = 10 Mili
samt Fiskerihavnens Anlæg = 2 Miil. = ialt 70 Mili. Gylden eller 105 Millioner Kroner.
Siden 1890 er enhver Kanalafgift ophævet.
11