Tilsvar paa Havneraadets Erklæring over Piecen "Kjøbenhavns nye Havneplan
Forfatter: J. P. Købke
År: 1867
Forlag: J. H. Schultz
Sider: 38
UDK: 6272
Trykt som Manuskript
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
kortelig at berigtige og supplere Havneraadets Fremstilling
af disse 3 Punkter.
Med Hensyn til det 1ste Punkt, Kallebostrandssagens
Historie, maa det saaledes bemærkes, at det ingenlunde er
correct naar Raadet anfører, at det var ved Andragendet
af 26de September 1856 at Grosserer Andersen „første
Gang reiste Spørgsmaalet om en Uddybning af Kallebo-
strand." Ved dette Andragende, der var anbefalet af 22
af de større og meest anseete af Hovedstadens Handelsmand
og af Grosserer-Societetets Comitee, som tillige indsendte
Andragendet til Regeringen, ansegtes nemlig Tilsagn om
Concession, efter at Ingenieur Murray havde været her
og gjort sig bekjendt med de locale Forhold, efterat
Sagen allerede i længere Tid havde været drøftet as flere
af vore egne dygtigste Technikere og i 1855 været dismteret
i et Møde as indflydelsesrige Handelsmand og flere Andre,
og efterat Grosserer Andersen først i 1852 og derpaa i
1855 havde reist i England for at gjore sig bekjendt med
de nye og forbedrede Havneindretninger og for at vinde en
saadan Ingenieur for Sagen, som ved sin erkjendte Dygtighed
besad engelske Pengemands Tillid.
Det var saaledes ikke et reist Sporgsmaal, en løs
Idee, som indbragtes til Regeringen, men et nlvdent Resultat
af en fleeraarig Undersøgelse og Overvejelse ved fuldkommen
sagkyndige Mcend; og dette er af Betydning ligeoverfor
Regeringens Behandling af Sagen. Der fcurbe vel ikke
kunne reises Tvivl om, at Opnaaelsen as Havnens Forbedring
og af dens for Handelens og Industriens Udvikling til-
strakkelige Udvidelse i Forbindelse med dens Aabning tillige
mod Syd -til KjogebUgt gjennem et Skibsløb af 20 Fods
Dybde, maatte være af overordentlig Betydning og til
største Gavn for vor hele Udvikling, saa at Tilsagnet om
Concession Uden Betænkelighed finite gives, for at Selskabet
strar knnde dannes, og Drøftelsen as Planen i sin Detail
komme senere. Man tog imidlertid Sagen bagvendt og