Kortfattet Maskinlære
Forfatter: H. Schnitler
År: 1875
Forlag: Alb. Cammermeyer
Sted: Christiania
Sider: 211
UDK: 621 (022), 621 (024)
H. Schnitler,
Lærer ved Hortens tekniske Skole.
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
95
laget opstaaende faste Spilstamme AB, om hvilken Udliggeren
AC og Bardunen BC kunne dreie sig. Ved den anden har der-
imod Bardun og Udligger ikke Tappelagere i B og A, men
Spilstammen BD kan dreie sig med Udliggeren i de faste Lagere
E og D i Underlaget. Udliggeren udgaar i begge Tilfælde fra
Spilstam men saadybt nede som muligt. F er Spilvalsen, hvorfra
Kjcrttingen for Lasten Q gaar over en los Skive C. Kan man
anbringe denne Valse saaledes, at Kjcrttingen gaar i Flugt med
Bardunen BC, saa bliver Stramningen af BC omtr. (M mindre og
Trykket paa AC noget simre end hvad de blive, naar Kjcettingen for
Lasten er umiddelbart fæstet i C. Ved nedenstaaende Beregning
af Svingkranernes Dimensioner er dette sidste dog antaget at
være Tilfælde. Stammen AB gjores paa mindre Kraner Under-
tiden af Træ, men paa ftørre altid af Stobejern eller af valsede
Jernplader. Udliggeren gjores af Træ eller af valsede Jern-
plader, og de som oftest dobbelte Barduner BC ere Smeddejern.
Det Væsentlige ved Konstruktionen af Svingkraner er —
foruden Beregningen af Opheisningsspillet — Bestemmelsen af
den brydende Kraft paa Spilstammen, Knækningskraften paa
Udliggeren, Stramningen nf Bardunerne samt Kraften til at
svinge Kranen rundt. Det er klart, at en fra C nedhængende
Last Q frembringer i BC en Stramning og paa AC et Tryk,
hvilke tre Kræfter maa holde hinanden i Ligevægt. Man kan
derfor betragte en af dem som Resultanten af de to øvrige og