Faste Legemer Der Findes Naturlig Indlejrede I Andre Faste Legemer 1902
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
VI
INDLEDNING
dernes Løb har været udsatte for. De skraaner ofte meget
stærkt, ja kan være helt lodrette, og ved de uhyre Tryk,
som saaledes har bøjet og sønderbrudt dem, samt ved
den høje Temperatur, som de sikkert har været udsatte
for dybt nede i Jorden, er deres Substans bleven omdan-
net næsten til Ukendelighed, og de organiske Levninger,
som de utvivlsomt har indeholdt, for største Delen bievne
tilintetgjorte. Men til Gengæld er Bjærgenes Revner og
Hulrum opfyldte af mange Slags Mineraler, og talrige var-
me Kilder og Svovlkilder vidner om, at virksomme Kræf-
ter endnu er i Arbejde i Dybet.
Hovedmassen af disse Lag bestaar af meget faste Sand-
sten, Gnejs og Kalksten, der i stor Udstrækning brydes
som Bygningssten. De stammer fra Kridtperioden og æld-
ste Tertiær og er altsaa, geologisk set, ikke ældre end vore
Kridt- og Kalklag; men de er, som nævnt, næsten forste-
ningsfrie, og kun paa enkelte Steder er der i den nyere
Tid fundet kulførende Lag med Planteforsteninger. Kalk-
stenen gaar paa mange Steder over i virkeligt Marmor,
hvoraf der findes mange værdifulde Varieteter. Ikke faa
andre Mineraler var paa Stenos Tid eller før Genstand
for Bjærgværksdrift, saaledes Kobbermalm, Jærnglans,
Sølvmalm, Cinnober og metallisk Kviksølv, der alle fin-
des i Spalter (Gange) i Lagene, i Regelen ledsagede af
Kvarts. Foruden disse forekommer der imidlertid mange
andre, der dels findes i ringere Mængde, dels ikke er saa
værdifulde. Blandt disse bør fremhæves Stensalt, Gibs,
Svovlkis og især Bjærgkrystal, som findes fastsiddende
overalt i Spalter og Hulrum, og ogsaa ofte træffes frit i de
løsere Jordlag, som idetmindste tildels bestaar af sammen-
skyllede Rester af de gamle Dannelser.
Paa direkte Vidnesbyrd om Vandets mægtige geolo-
giske Arbejde mangler det ikke. Floderne gennemskærer