Danmarks, Norges Og Sveriges Jernbaner
En Historisk Fremstilling Af Deres Anlæg Og Udvikling
Forfatter: L. Koefoed
År: 1884
Forlag: FR. G. Knudtzons Bogtrykkeri
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 622
UDK: 625.1
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
534
er °/o meget mindre, og kun for enkelte gaaer den højere op, f. Ex. for
Marma—Sandarne til 40 %, Vickern—Møckeln til 38 °/o, Pålsboda—
Finspong til 17, Karlshamn—Wislanda til 16, Lidkøping—Skara—
Stenstorp til 15 °/o, osv.
Udgiften til Driften, derander indbefattet hvad der henhører saavel
under Trafik- som Maskinafdelingen, vil i de allerfleste Tilfælde under
normale Forhold især være afhængig af Trafikens Størrelse, hvorvel
særegne Omstændigheder kunne gjøre deres Indflydelse gjældende paa
Drifs-Udgiften, og som saadanne kan nævnes, om Banen især har
Person- eller Godstrafik, idet den første kræver større Udgifter til
Betjening, men fornemmelig til Togenes Hastighed og Hyppighed (liltog,
Nattog) og idet den sidste kan give mindre Udgift i Forhold til den
transporterede Mængde, fordi Godsvogne udnyttes bedre end Person-
vogne; selve Banens Construction (Stignings-, Krurfiningsforhold, osv.)
kan ogsaa have stor Indflydelse paa Driftsudgiften igjennem den større
eller mindre Trækkekraft. For saa mange, saa forskjelligt trafikerede
og saa forskjelligt construerede Baner som her betragtes, maa der derfor
ogsaa fremkomme meget forskjeilige Resultater, der ikke kunne fuldtud
benyttes som Maalestok for Driftens Kostbarhed.
Ifølge Tabei B har samtlige danske Baner i Gjennemsnit for 1878
—80 en aarlig Udgift til Drift pr. km. Bane af 3030 Kr., og staa ogsaa
i saa Henseende paa Grund af deres større Trafik ikke lidt højere end
de norske og svenske Baner, hvis Driftsudgift pr. km. er resp. 1980 og
2340 Kr. Deles Banerne i Stats- og Privatbaner, da bliver Forskjellen
mellem disses Driftsudgifter ikke stor for de danske Baners Vedkommende,
da de ere resp. 3050 og 3000 Kr., hvorimod den er meget betydelig
for de norske Baner (1600 og 5970 Kr.), og ogsaa temmelig stor, men
omvendt, for de svenske Baner (3860 og 1490 Kr.), hvad der er en
naturlig Følge af de forskjellige Banegruppers meget ulige Trafik. Tages
derimod Driftsudgiften i Forhold til den hele Udgift, blive Resultaterne
meget mindre afvigende for de tre Banegrupper; for de danske Baner
vil Driftsudgiften saaledes være 61 °/o af den hele Udgift for alle tre
Banegrupper, for de norske resp. 55, 53 og 62 °/o, og for de svenske
falde mellem 65 og 67 %.
I Danmark har selvfølgeligt blandt Privatbaner det sjæll. Selskabs
Baner en betydelig Driftsudgift pr. km. Bane, nemlig 3980 Kr. (63 °/o
af den hele Udgift), medens den sydfyenske Bane trods sin livlige
Trafik har en Driftsudgift, der ikke alene i og for sig er ringe for en saa
stor Persontrafik, nemlig kun 1310 Kr., men ogsaa er ringe i Forhold til
den hele Udgift, kun c. 40 °/ø.
De norske Statsbaner have vel i Gjennemsnit en lav Driftsudgift
(1600 Kr. pr. km. og 53 °/o af den samlede Udgift), men mellem de
faa Bauer er der en meget stor Forskjel; for Rørosbanen, hvis Trafik