Danmarks, Norges Og Sveriges Jernbaner
En Historisk Fremstilling Af Deres Anlæg Og Udvikling
Forfatter: L. Koefoed
År: 1884
Forlag: FR. G. Knudtzons Bogtrykkeri
Sted: Kjøbenhavn
Sider: 622
UDK: 625.1
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
535
ogsaa er forholdsviis ringe, er den kun 880 Kr. pr. km., men for
Christiania—Drammen 4690 Kr., en Driftsudgift, der kun overgaaes af
faa Baner i alle 3 Lande, men til disse hører den norske Privatbane,
Hovedbanen, der har den største Driftsudgift, nemlig 5970 Kr, (relativt
er Udgiften derimod ikke saa stor for de to sidstnævnte Baner, idet
den er resp. 67 og 62 % af hele Udgiften). Med Hensyn til den absolut
høje Udgift for de to Baner skal endnu bemærkes, at Hovedbanen har
en ret livlig Persontrafik, og at Christiania—Drammen er en bestemt frem-
trædende Personbane. Endelig er for Kongsvingerbanen og Drammen—
Randsfjord, der begge ere Godsbaner, Udgiften tiJ Driften kun 52 og
55 °/o af hele Udgiften. Driftsudgiften for bred- og smalsporede Baner
pr. km. vil ogsaa haves i ovenstaaende Tal, men en bedre Sammen-
ligning faaes ved den senere angivne Udgift pr. Togkm. og Vognkm.
Naar Forskjellen mellem den højeste og laveste Driftsudgift allerede
er saa stor for de faa norske Baner, er det naturligt, at den træder
endnu mere frem mellem de mange og meget ulige trafikerede svenske
Privatbaner, der i Gjennemsnit have 1490 Kr. Driftsudgift pr. km., men
hvor Max. stiger til 5900 (Gefle—Dala) og Min. kun er 220 Kr.
(Wintjern—Bjørnmossan); 30 Baner have en Udgift, der er mindre end
Middeltallet. Det er som alt fremhævet især Trafikens Størrelse, der
betinger Driftsudgiftens absolute Størrelse, og et Blik paa Tabel B viser
ogsaa dette (f. Ex. 5900 Kr. pr. km. for Gefle—Dala, 4730 for Søder-
hamns,3610 for Hudiksvalls Bane osv.), men derimod synes den Forskjel
som Banernes Egenskab af Person- eller Godsbaner skulde medføre i
Driftsudgifernes relative Størrelse, ikke gjennemgaaende at finde Sted
for de svenske Privatbaner, for hvilke Gjennemsnittet af Driftsudgifferne
er 66 °/o af hele Udgiften. For de tidligere (see S. 500) omtalte 11
Personbaner er den nævnte °/o følgende, nemlig for Godtlands 83,
Lund—Trelleborg 74, Landskrona—Engelholm 73, Wadstena—Fogelsta
72, Malmø—Ystad 70 og aftagende til Kristianstad—Hessleholin 58,
Lidkøping—Skara—Stenstorp 54, medens Driftsudgiften i Forhold til
hele Udgiften for Godsbanerne naaer til 74 °/o for Gefle-Dala, 70 °/o
for Bergslagernes Bane, 69 ° o for Hudiksvalls, men efterhaanden aftager
til 60 for Pålsboda—Finspong, 59 for Upsala—Gefle, 56 for Uddevalla—
Venersborg—-Herrlj unga, 54 for Nybro—Safsjøstrøm, 53 for Frøvi—
Ludvika, 44 for Vickern—Møckeln og 38 for Marma—Sandarne. Per-
sonbanernes % naa altsaa højere op oggaaikke saa lavt ned som Gods-
banerne. Deles endelig de private Baner i normalsporede og smal-
sporede, men der fra de sidste udskydes de 5, hvis Sporvidde er 4,io
eller 4,oo og som altsaa staa de normalsporede temmelig nær med
Hensyn til Sporvidden, bliver der 2238 km. normalsporede og 760 km.
smalsporede; de første have en Udgift pr. km. Bane af 2460 Kr., en