Verdens Udviklingen
Forfatter: Vilhelm Rasmussen
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG
Sted: KØBENHAVN
Sider: 553
UDK: 5
KØBENHAVN
DET NORDISKE FORLAG
ERNST BOJESEN
1903-4
H. H. THIELES BOGTRYKKERI
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
NYBYGGERE
fældig Planter og Dyr spredes. Men selv uden Menne-
skets Mellemkomst foregaar der Forandringer i den le-
vende Natur, som beviser, at den ikke kan skyldes en
Skaberplan; men saadanne Forandringer er langt sjeld-
nere. Medens for Eksempel de britiske Øer ved Menne-
skets Indgreb har faaet flere nye Arter Planter, er der
ikke, ad helt naturlig Vej, indvandret nogen Art fra Fast-
landet i den historiske Tid. Tager man derimod et Greb
tilbage i Tiden, saa man oversér et større Tidsrum paa
en Gang, kommer de »naturlige« Plantevandringer let-
tere til Syne. Fra Tørvemoserne er det jo bl. a. erfaret,
hvorledes der her i Nordeuropa efter den sidste Istid er
foregaaet en stadig Forandring, o: at Nybyggere har taget
Land og fortrængt de oprindelige Beboere. Først for-
trængtes den lave Vegetation med krybende Pil o. 1. Siden
maatte Aspen vige for Fyrren, der dannede de store Skove,
hvori Stenalder-Folkene har gaaet paa Jagt. Saa kom
Egen, der var vort Lands Hoved-Skovtræ i hele vor »Hi-
storie« s ældre Tid indtil langt ned mod vore Dage. For
nogle Aarhundreder siden kom imidlertid Bøgen og gjorde
det efterhaanden af med Egens Herredømme. Bøgen kan
nemlig vokse op i Egens Skygge, indtil den naår op over
Egens Krone; og naar den da breder sine Grene over
Egen, gaar denne ud, da den ikke taaler Skygge. Saa-
ledes har Egeskovene Træ for Træ maattet vige Pladsen
for Bøgeskovene. Men naar saaledes den ene Flora har
kunnet afløse den anden her i Danmark, har der ikke
været nogen fuldkommen Plan i Landets Beklædning
med Planter. Havde til Eksempel Egen med hele det
Slæng af andre Planter, der følger den, været vort Lands
Skovtræ i Følge en Skaberplan, saa kunde ikke Bøgen
have taget dens Plads op; og vil man indvende, at Kli-
maet blev gunstigt for Bøgen og ugunstigt for Egen, gør
man kun Sagen værre; ti hvorfor har en Skaber indrettet
det saaledes, at Istiderne veksler med varmere Perioder?
Omskiftelserne i Plantevæksten og Dyreverdenen har
da ogsaa helt naturlige Aarsager. Dels kan nemlig Or-
ganismerne vandre langt, dels formerer de sig med en
239