Verdens Udviklingen
Forfatter: Vilhelm Rasmussen
År: 1903
Forlag: DET NORDISKE FORLAG
Sted: KØBENHAVN
Sider: 553
UDK: 5
KØBENHAVN
DET NORDISKE FORLAG
ERNST BOJESEN
1903-4
H. H. THIELES BOGTRYKKERI
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
ggg FORMUMMEDE KORALSLANGER
Slanger opnaar følgelig en ret betrygget Sikkerhed, fordi
de ligner de giftige. De to afbildede Arter er ingenlunde
de eneste, der ligner hinanden. I Mexiko er den til A
svarende giftige Koralslange en Smule anderledes farvet;
de sorte Ringe har gule Kanter ind imod de røde Ringe,
men just saadan er en giftløs Koralslange i de samme
Egne. En anden mexikansk giftig Art har de sorte Ringe
delt i tre Dele ved smalle gule Ringe, akkurat en saadan
giftløs Art holder til sammen med den.
Paa en ganske anden Maade formummer en giftløs
Slange sig som en Klapperslange. Denne er jo mærkelig
ved, at den kan frembringe en rastende Lyd med en
Rangle af tør Hud yderst paa Halen. Men en ganske lig-
nende Lyd forstaar visse giftløse Slanger at frembringe
ved at slaa deres Hale imod tørre Straa. Det er nok til,
at nogle af deres Fjender faar den fornødne Respekt og
holder sig paa Afstand i den Tro, at det er en Klapper-
slange, der er i Nærheden.
Dersom man antager, at Dyrene er skabt, bliver det umu-
ligt at forklare disse ejendommelige Tilfælde af Formum-
melse. For det første maa jo Efterligningerne være bleven
skabt senere end Forbilledet eller tidligst samtidig med det;
og tillige maa Forbilledet være meget talrigere end Efter-
ligneren, ellers varden nemlig uden Fordel af sin Formum-
melse. Men hvem begriber, hvorfor en alvidende og almæg-
tig Skaber først skulde skabe en vis Type, Forbilledet, og
saa senere en anden,Efterligneren, i meget ringere Antal.
For det andet er det mærkværdigt, set fra et Skabelse-
Standpunkt, at Ligheden mellem Forbillede og Efterlig-
ner kun er tilnærmelsesvis, endda med mange Grader.
En almægtig Skaber kunde jo have bevirket, at Ligheden
blev fuldstændig. At dette ikke er Tilfældet viser saa godt
som alle Figurer fra 471 til 478.
Dernæst er def ufatteligt, hvorfor ikke Efterligneren
faar alle sit Forbilledes gunstige Egenskaber, at for
Eksempel de giftløse Kvælerslanger ikke faar Gifttænder
eller de formummede Sommerfugle ilde Lugt og Smag.
Det var dog en Grad større Sikkerhed.
441