Dampmaskinens Historie
Forfatter: Karl Schmidt
År: 1874
Forlag: Hempelske Bohandels Forlag
Sted: Odense
Sider: 347
UDK: 621.1 Gl.
DOI: 10.48563/dtu-0000269
Emne: Trykt i Fyens Stiftsbogtrykkeri hos J. C. Dreyer
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Dampskibene.
145
Damp, havde Fulton raadet ham til at anvende
Skovlhjul, og man ved, at han ogsaa før havde
udtalt sig saa bestemt til Gunst for Brugen af
Skovhjul, at man skulde tro, at han nu, da
han havde set dem anvendte i Praxis og havde
overbevist sig om, at det kunde gaa med dem,
ikke et eneste -Øjeblik kunde være i Tvivl om,
hvorvidt han skulde anvende dem eller andre
Apparater til at drive sin Baad frem. Det gik
dog i Virkeligheden ikke saa let for ham at
vælge sig et Bevægeapparat; han var bleven for-
sigtig, siden han havde haft saamange Uheld selv,
og han besluttede derfor at gaa frem med yderste
Varsomhed og se sig vel for, førend han tog-
fat. Derfor begyndte han med at gjennemgaa
alle de tidligere Methoder og se dem efter en
for en, og saa kom han mærkelig nok til det
Resultat, at Skovlhjulene dog ikke vare de
bedste; det maatte være endnu bedre at an-
vende bevægelige Aarer, ikke som ■ Fitch havde
gjort, men saaledes, at en Rem om to Hjul
trak en hel Række Aarer med sig, saa at man
ganske vist kom frem paa samme Maade som
ved Skovlerne paa et Skovlhjul, men her dog
benyttede langt flere Skovler, idet jo Remmen
kunde gjores saa lang, det skulde være; med
andre Ord, han vilde bruge et Paternosterværk.
Nu traf det sig saaledes, at Fru Barlow
skulde bruge Brøndkur i Plombiéres, og Fulton,
som var kjed af at ligge og sejle paa Sejnen
til Skue for den store og nysgjerrige Mængde,
tilbod at ledsage hende derud og opholde sig
derude under hele Saisonen; de vandt begge
derved, hun fik en Beskytter, og han fik den
Ro og Ensomhed, han søgte. Derude blev da
Paternosterværket prøvet hele Sommeren igjen-
nem; men da de i Oktober kom tilbage igjen,
var der endnu ikke taget nogen endelig Be-
stemmelse, om man skulde gaa videre med det
eller ej. Tilfældet, om man saa vil, kom ham
her til Hjælp. Han kom op i Conservatoire
des Arts-et-Métiers og saa der en Model til en
Baad, som ør at se der endnu, en Model, der var
konstrueret af en Uhrmager Desblancs, som
havde sejlet med den paa Saånen, men haft
fuldstændigt Uheld med sig. Denne Model var
netop bestemt til at drives frem af et ganske
lignende Apparat, og det havde vist sig, at
naar det udførtes i det store, saa var det al-
deles ubrugeligt. Det fik da Fulton at vide, og
fra nu af opgav han ethvert andet Middel end
Skovlhjul.
Efter nogle faa Forsøg, der anstilledes i
Vinteren 1802—3 paa Sejnen, nærved Svane-
øen, der allerede en Gang før havde været
Vidne til Forsøg over Dampsejlads, lavede han
sig til at bygge den store Baad, der definitivt
skulde afgjOTe, om Sagen lod sig realisere eller
ej. Baaden blev færdig i Begyndelsen af 1803,
og alt var færdigt til Prøvefarten, da netop
samme Morgen, Prøven skulde anstilles, en af
Arbejderne kom styrtende ind til ham og for-
talte, at der var sket en Ulykke; Baaden var
sunken. Den havde været altfor svag i For-
hold til den store Maskine, man havde lagt ind
i den, og da netop en skrap Kuling havde blæst
om Natten, var den bleven slaaet i Stykker og
sunken.
Man kan let tænke sig det Indtryk, det
gjorde. Han ansaa efter Arbejderens Fortælling
alt for tabt og ventede at se den fuldstændigste
Ødelæggelse, naar lian kom derud; men heldig-
vis var Ulykken dog ikke saa stor, — Baaden var
rigtignok gaaet i Løbet, men Maskinen havde
ingen videre Skade taget. Under hans per-
sonlige Medvirkning lykkedes det i Lobet af et
Degn at faa Maskinen op igjen, og da en ny
Baad strax blev sat i Arbejde, var han allerede
i Juli saa vidt, at han atter kunde tænke paa
en Prøvefart. Den nye Baad var godt 100
Fod lang og 10 Fod bred.
Hvilken Betydning lian nu selv tillagde sit
hele Forehavende, kan man se af følgende Brev,
som han tilskrev Direktørerne for Conservatoire
des Arts-et-Métiers for at slaa sin Prioritet paa Op-
findelsen fast. Brevet er endnu i Konservatoriet.
19