Dampmaskinens Historie
Forfatter: Karl Schmidt
År: 1874
Forlag: Hempelske Bohandels Forlag
Sted: Odense
Sider: 347
UDK: 621.1 Gl.
DOI: 10.48563/dtu-0000269
Emne: Trykt i Fyens Stiftsbogtrykkeri hos J. C. Dreyer
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Publikums Bifald, og Ejeren er beredt til at
gjøre alt, hvad han formaar, for at erholde
samme.
Prisen er for -Øjeblikket 4 Shillings for
forste Plads og 3 Shillings for anden.
Undertegnede leder stadig Trafiken til Ba-
dene ved Helensburgh; cn Baad vil derfor ligge
klar til at transportere de af Kometens Pas-
sagerer, der agte sig fra Greenock til Helens-
burgh.
Henry Bell.
Helensburgh Badeanstalt d. 5te August 1812.“
Som man af denne Bekjendtgjorelse ser,
var Baaden kun bestemt til Passagertjeneste,
og Ejeren opbod alt for at trække Kunder.
Men dot lykkedes trods alle Lokkemidler dog
kun saare slet, thi man betragtede det nye om
ikke just med Uvillie saa dog med Ligegyldighed,
og man var desuden lier, som ogsaa hos os
bange for at opholde sig i en Baad, der havde
Ild ombord og forte et saa farligt Apparat, som
en Dampkjedel, med sig. Nok er det, det gik
kun smaat, omend dog altid fremad, og det
var desuden heller slet ikke uden Ubehagelig-
heder at rejse med den nye Baad, thi man var
sikker paa hele Vejen at blive overost med
Skjældsord af de Skippere, man mødte. Det
gik derfor som sagt kun smaat med Fortjene-
sten, saa smaat, at lian begyndte at indse, at
der maatte gribes til et eller andet Middel for
at stille Baadens Fortrin og navnlig dens Sik-
kerhed i et klarere Lys.
I den Hensigt indstillede lian i nogen Tid
de regelmæssige Farter paa Clyden og foretog
sig med Baaden en Rundrejse langs Skotlands
Kyster, ja besøgte endog baade England og Ir-
land. Det hjalp; man fik at se, hvad lian øn-
skede, man glemte sin Frygt, og da lian atter
optog Farterne, og da det viste sig, at man
med ham sejlede baade hurtigere og billigere
end ellers, saa steg Trafiken i Løbet af et Par
Aar saameget, at lian i 1815 satte endnu en
Baad i Gang paa samme Linie. Den var betyde-
lig større end Kometen, nemlig 90 Tons drægtig
og drevet af en 30 Hestes Maskine; dens Navn,
Bob-Roy, var taget fra en af Walter Scotts
Romaner.
Baade som Falge af, hvad man lier saa, og
efter hvad man herte fra Amerika, gik det da
nu op for Publikum, at Dampsejladsen kunde
betale sig, og da clet endelig var slaaet fast,
begyndte der naturligvis at komme Rare i Tin-
gene ogsaa andre Steder end i Skotland. Der
indlob Bestillinger paa Baade til Bell; han
blev pludselig Dampskibsingenior, byggede og
forsendte Dampbaacle til flere Punkter i Eng-
land, kort sagt Dampsejladsen begyndte nu fra
1815 at tage Opsving, og det varede ikke
længe, inden Dampbaadene krydsede rundt om-
kring paa Storbrittaniens Kyster. Længere
Farter paa rum So vovede man sig ikke ind
paa ; det var endnu kun paa Floderne, man saa
Dampskorstenene udspy deres Raghaler.
Samtidig med Bell var en vis Dawson,
en irsk Maskinkonstruktor, begyndt at arbejde
i samme Retning. I 1811 havde han nemlig
sat en Baad i Vandet, og det er ganske mor-
somt, at ogsaa den fik Navnet Kometen, na-
turligvis af samme Grund som Bells. Samme
Dawson havde nu stadig arbejdet videre, og
det, at han paa sit Sted leverede et nyt Bevis
for, livad alt forelaa fra Amerika og Skotland,
at Dampskibene havde en Fremtid, det havde
sat saameget Mod i Folk, at der nu dannede
sig Kompagnier med det Formal at etablere en
regelmæssig Forbindelse over St. Georgskanalen,
den første Dampskibsroute over et større aabent
Vand. Der blev til at begynde med sat to
Skibe i Gang mellem Holyhead og Dublin, og
den Regelmæssighecl, hvormed de gik, selv i
Storm og Uvejr, slog endelig fast, at man
kunde vove sig udenfor Kysternes nærmeste
Omkreds og tænke paa længere Sejladser, fore-
løbig over Kanalen til Fastlandet.
Inden .vi imidlertid gaa over til at omtale