Dampmaskinens Historie
Forfatter: Karl Schmidt
År: 1874
Forlag: Hempelske Bohandels Forlag
Sted: Odense
Sider: 347
UDK: 621.1 Gl.
DOI: 10.48563/dtu-0000269
Emne: Trykt i Fyens Stiftsbogtrykkeri hos J. C. Dreyer
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Dampskibene.
157
den første Fart mellem England og Frankrig,
ville vi forst se, hvad der samtidig var foregaaet
i sidstnævnte Land.
Man vil ikke have glemt Marquis Jouf-
froy-d’Abbans, der sammen med Kaptajn
Follenai i Aarene fra 1776 til Revolutionens
Udbrud havde arbejdet saa ivrig paa at reali-
sere Tanken om Dampmaskinens Anvendelse
tilsøs, der saa mægtig havde grebet ham; man
vil erindre, at lian var gaaet i Landflygtighed
sammen med hele den øvrige Skare af Emi-
granter, som Revolutionen tvang bort fra deres
Hjemstavn. Af oprigtig Hengivenhed for Kongc-
dommet havde han ladet sig indskrive som Del-
tager i de Forsøg, der fra Emigranternes Side
gjordes paa at bekæmpe Revolutionen, men
man ved, at de alle mislykkedes, og at Revo-
lutionsmænclene tog Hævn over Deltagerne ved
at odelægge deres Ejendomme. Saadan var
det da ogsaa gaaet liam; livad der i clet næste
Aarliundredes Begyndelse var tilbage af hans
oprindelig ikke ubetydelige Formue, clet var
kun Rester, som han, da han efter Luneville-
freden kom tilbage til Frankrig igjen, saa vidt
mulig sogte at samle sammen.
Follenai var det ikke gaaet bedre; han var
forbleven i Frankrig endnu et Par Aar, efterat
hans Ven var flygtet, havde haft en Kommando
i Avignon, men var bleven lagt for Had, fordi
han med Strenghed havde holdt paa Disciplinen
blandt sine Soldater, var derover bleven gjort
mistænkt for Mangel paa Borgersind, havde
maattet flygte fra Skjul til Skjul, forfulgt af
Terroristerne, men var dog endelig sluppen
bort. Nu var ogsaa han kommen tilbage igjen,
og de to gamle Venner havde strax igjen op-
taget deres Yndlingstanke, havde korresp onderet
om dens Udførelse og var atter bievne enige
om, at den bedste Maade at komme frem, var
igjen at oprette et Interessentskab, der kunde
lægge Pengene til. Men det var en alt andet
end let Sag; af alle dem, der forlien havde
interesseret sig for dem, var de fleste spredte
omkring og komne dem af Syne; Resten var
ruinerede under Revolutionen og kunde ikke
gjore noget, og kort og godt, der var saa lidt
for dem at gjoie ad den Vej, at Jouffroy ikke
engang formaaede at faa Forsøg i Gang med
de nye Modeller, han for egen Regning kon-
struede, og som det trykkede ham saa haardt
selv at bekoste, at lian ikke engang kunde faa
Raad til at udtage et nyt Patent. Deres Sager
stod da altsaa i Aaringerne 1801 og 1802 paa
grumme svage Fødder, og det blev i lang Tid
ikke bedre.
Saa kom Fulton til at arbejde sammen med
Livingston i Paris og viste, at Dampsejladsen
var udførlig, og clet hele Spørgsmaal trængte
sig efter hans Sejlads med Clermont frem i første
Række, uden at de dog fik med det at gjore;
men Interessen tabtes derfor ikke, de haabede
af Fremtiden, livad Fortidens Ugunst havde
nægtet dem, og der kom virkelig ogsaa en Tid,
hvor Jouffroy igjen kom til at tage fat, men
Uheldet fulgte ham ogsaa lier, som følgende
korte Fremstilling af hans nye Bestræbelser
vil vise.
Sagen var den, at lians oprigtige Hen-
givenhed for Kongefamilien henledte Ludvig den
18des Opmærksomhed paa ham og forskaffede
liam clet restaurerede Kongedømmes Yndest,
saa vidt endog, at lian blev brugt som Regje-
ringskommissær i et af Departementerne. Denne
Yndest benyttede lian til at tale sin Sag og
gjore sin Ret som første Opfinder af en Damp-
baad gjælclende, og støttet af Hofgunsten fik
han nu ikke alene Privilegium paa Dampsejlads,
men kunde endog med temmelig Lethed danne
et Kompagni til Planernes Realisation, saameget
mere som Greven af Artois aabent erklærede
sig for hans Beskytter.
Det saa da ud, som om clet nu endelig
skulde lykkes ham at overvinde de mangfoldige
Vanskeligheder, der altid for havde stillet sig
i Vejen for ham; men det gik endda ikke.
Strax efterat Privilegiet var bleven ham ind-