Dampmaskinens Historie
Forfatter: Karl Schmidt
År: 1874
Forlag: Hempelske Bohandels Forlag
Sted: Odense
Sider: 347
UDK: 621.1 Gl.
DOI: 10.48563/dtu-0000269
Emne: Trykt i Fyens Stiftsbogtrykkeri hos J. C. Dreyer
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
158
Dampskile ne,
rømmet, hævede der sig nemlig Stemmer der-
imod, idet der paastodes, at det var fuldkommen
urimeligt, at indrømme liam mere Eet end en-
hver anden, siden det dog var en bekjendt Sag,
at han faktisk ikke var den første, der havde
sat Dampsejladsen i Gang, ja inden man endnu
havde set, om lian formaaede at gjøre noget
ordentlig ud af den. Der kjævledes da frem
og tilbage mellem liam og hans paa den ene
Side og dem, der fordrede Ret til lige saa vel
som ham at drage Nytte af det nye Transport-
middel paa den anden, og Enden blev, at
Spørgsmaalet blev sat til retslig Afgjorelse og
afgjort derhen, at hans Privilegium blev under-
kjendt. Dermed var lian ganske vist ikke slaaet
til Jorden, thi han kunde jo tage Patent paa
sin Konstruktion, men lian havde lidt stor Skade,
saasom enhver anden ogsaa kunde faa Patent,
hver paa den Indretning, lian maatte angive.
Og nu var det saa, at Jouffroy var bleven
staaende stille i al den Tid, der var forløbet
fra lians første Forsøg; lian havde ikke ladet
sig belære af det nye, der i Mellemtiden var
kommen frem, han vilde nu, efterat ikke blot
han selv tidligere, men alle andre siden, havde
forkastet de Apparater til Fremdrivning, der
virke som Palmipeden, dog benytte sig af et
saadant, og derfor var det en saare let Sag at
faa Patent ved Siden af ham. Det varede da
heller ikke længe, inden et nyt Kompagni
traadte op og simpelthen kjøbte en engelsk
Dampbaad, paa hvis Indretning det nu tog
Patent for Frankrigs Vedkommende. Denne
Baad kom, som vi strax skulle se, til Frankrig,
endnu førend Jouffroys var færdig, og derved
nødsagedes lian til af alle Kræfter at strænge
sig an. Men paa Grund af den Vanskelighed,
hvormed det dengang var forbunden at forfær-
dige Maskiner i Frankrig, lob Udgifterne for
hans Vedkommende saadan op, at de Midler,
der vare stillede til lians Baacliglied, gik med,
og det blev ham umuligt at hamle op med
det nye Kompagni.
Baaden selv blev færdig den 20de August
1816 og fik Navnet Charles-Philippe; den
blev bygget paa et Værft i Bercy og sejlede
derfra ind til Tuilierierne, hvor den præsenterede
sig for Kongen og Hertugen af Artois, som op-
hold t sig paa Slottet; men som sagt, trods al
Jubel ved dens Debut, formaaede den ikke at
holde sig.
Skuffet altsaa ogsaa denne Gang trak han
sig tilbage og gav sig ikke siden af med Sagen.
Efter Julirévolutionen blev lian nedt. til at søge
Tilflugt i Invalidehotellet, der optog ham som
gammel Infanterikaptajn; lian forblev der til
sin Dødsdag i 1832, da Koleraen bortrev ham
i den høje Alder af 80 Aar.
Med det nye Kompagni gik det forresten
heller slet ikke godt, det blev nødt til inden
ret lang Tid at indstille Farterne og sende
Baaden til England igjen. Men vi kunne dog.
ikke dermed forlade clet, thi det var dets Baad,
der for første Gang sejlede over Kanalen, for
føi ste Gang altsaa vovede sig ud paa en saa
lang Fart paa rum So-.
Da det var kommen til det Resultat, at
man simplest naaede Hensigten ved at kjobe
en engelsk Baad, engagerede det en vis Kap-
tajn Andriel til at gaa til England og der
kjobe en Baad for dets Regning og føre den
hjem. .
Han kom til London i Januar Maaned
1816 og søgte i flere Dage langs Bolværkerne
og i Dokkerne om en Baad, han syntes om.
Der laa kun tre, af hvilke den største ikke var
mere end 50 Fod lang og 15 Fod bred, og for-
synet med en Maskine paa 10 Hestes Kraft;
dens Navn var Margery. Den kjobte lian,
men døbte den om til Elise. Med 10 Mand,
derunder indbefattet Maskinmester og Fyrboder,
gik han ombord i den Lørdagen den 10de
Marts og afsejlede ved Middagstid fra London-
bridge. Kl. 3 samme Dag var lian ved Gra-
vesend; næste Dag stod han Thomsen ud, hidtil
kun forulempet af ep engelsk Marinekutter, der