Dampmaskinens Historie
Forfatter: Karl Schmidt
År: 1874
Forlag: Hempelske Bohandels Forlag
Sted: Odense
Sider: 347
UDK: 621.1 Gl.
DOI: 10.48563/dtu-0000269
Emne: Trykt i Fyens Stiftsbogtrykkeri hos J. C. Dreyer
Søgning i bogen
Den bedste måde at søge i bogen er ved at downloade PDF'en og søge i den.
Derved får du fremhævet ordene visuelt direkte på billedet af siden.
Digitaliseret bog
Bogens tekst er maskinlæst, så der kan være en del fejl og mangler.
Dampskibene.
173
Dampudvikling og stor Styrke indtager en. frem-
ragende Plads blandt de mange forskellige
Kjedelkonstruktioner, der have været foreslaaede.
Det er den af W. og J. Galloway i Man-
chester konstruerede Rørkjedel, der er afbildet
i Figurerne 92—94. Som man ser af Fig. 92,
der forestiller et lodret Længdegj.ennemsnit af
den, er det en Kanalkjedel med indvendig Ind-
Da den Kraft, der udfordres for at sætte
et Skib i Bevægelse, er meget stor, vil en
Kjedel kun i det Tilfælde være tilstrækkelig til
at producere den fornødne Dampmængde, naar
Skibet er meget lille. Er dets Størrelse nogen-
lunde betydelig, fordrer hver Maskine to Kjedler,
og da der igjen ofte benyttes to Maskiner sam-
tidig, er altsaa Antallet af Kjedler i saa Til-
Fig. 92.
Fig. 93.
fyring, hvis Kanal
er afstivet ved en
Bække koniske Ko-
geror (Fig. 93) der
ere omtrent to Tom-
mer større i Dia-
meter foroven end
forneden, og som
ere stillede saaledes, at de ikke staa i en Linie,
men ere forskudte for hverandre, hvorved Flam-
men bliver nødt til fuldstændig at indhylle dem.
Derved blive disse Rør en Del af Ildpaavirk-
ningsfiaden, og deres koniske Figur bevirker en
langt større Dampproduktion, end om de havde
været cylindriske, thi i saa Tilfælde vilde en-
hver Dampboble, naar den søgte tilvejrs, glide
langs Siden og derved forhindre Vandets Be-
røring med Væggen. Forholdet er altsaa i alle
Henseender truffet saa gunstigt som muligt, og
det er da ogsaa konstateret, at Kjedlen er i
høj Grad kulbesparende. Den kan desuden af
den Grund ikke koge over, at den er forsynet
med et særegent Dampkammer (Fig. 92), der
ved et Par korte Ror staar i Forbindelse med
Hovedkj edlen.
fælde fire. For i
fornødent Fald at
kunne benytte hvil-
kensomhelst af dem
uafhængig af de
andre, er enhver af
dem forsynet med
alle de for en en-
kelt Dampkjedel nødvendige Apparater. Den
udviklede Damp ledes enten fra hver to og to
ind til et for dem fælles Dampkammer, hvorfra
Damprøret udgaar, eller den ledes direkte ind
i det fælles Damprør, som ved Ventiler kan af-
spærres fra hver enkelt Kjedel. De fire Kjedler
kunne igjen enten stilles ved Siden af hver-
andre, saa at alle Fyrsteder ligge jevnsides,
eller de kunne vende Bagsiderne mod hver-
andre, saa at to af Fyrstederne ere ved deres
Forkant, to ved deres Agterkant. Er det Til-
fældet, gaar sædvanlig en smal Gang ind mel-
lem Kjedlerne, saa at man gjennem den kan
komme fra det forreste Fyrkammer til det
agterste. Endelig kunne Kjedlerne ligge saa-
ledes, at de alle vende Bagsiderne ud mod
Skibssiderne., to til den ene Side, to til den